41

duje nejdřív piné pozornosti posuzujícího. Píši: u děl z katolického prostředí; myslím tu nejdřív na díla výtvarná; u nich, u stavitelských výtvorů zejména, je architektura základem uměleckých hodnot; už sama 'o sobě, ale nadto chápána jako utajovatel katolicky pojímaných allegorií a symbolů jak to krásně vyjadřuje dialog abbé Plomba s Durtalem v H'uysmansově „Katedrále”: Xarchifecte nous prend des la naissance d'Adam p'our vous mener jusque'a la fin des siécles."112 A jinde hovoří úchvatně třeba o křížovém r'ozdělu (les disp'ositions cruciales) katolických katedrál -- je třeba jenom cele se vnořit do těchto a podobných schvacujících vět, aby si člověk zjasnil smysl výstavby uměleckého díla, a proto aby ji v k'ankrefní n případě, v jejich podrobnostech hledal a také nacházel. (N°vyčítejte mi Huysmanse -- chápu ho podle našeho F. X. Šaldy - - a úsudek Francouze Léona Bloye „Les derniéres c'olonnes de 1'Eglise” je mi trochu příkrý.) Na hluboký význam výstavby ve směru bohatého rozpracování vůdčího tématu v jednotlivých „architektonických” (doslovný 'opis) motivech velmi šfastně upozornil na př. Němec William Wolf ve své ,Musik-Aesthetik".Kj
Základní motivy Steck'erovy mše js'au fři; sloučíme-li je v celek, dospíváme k tématu, jímž je ,Kyrie" ze mše „in Festis salemnibus” z „Graduale Romanum” edice medicejské:
A	s	c
i	I	I	I	I

M	Ir R
	A	A
r~
Ky - ri - e	e	-	lei - son.
Byl to kdysi radostný dojem, když — ani ne po dlouhém hledání -- dovedl jsem si zjistit tématickou základnu mše, rozvést téma v jednotlivé motivy, jak jsem si je sesbíral - nijak pracně — z jednotlivých částí mše. Proberu je tu, abych jednotliviny skvělé práce Sfeckerovy právě v tomto co nejlépe zjasnil, když na příklad Jiráskovi v kritice mše solemnis její stavba a materiál stavební zůstaly takřka skryty	vždyf ve mši shledával se jen se „stopami chorálu".”
Kyríe.
I díl. Moderato. Zahajuje je samotný alt:

T	-1
A,		—~	--	_ I-_- ~—
v
Ky	-	ri	lei - son
V druhém taktu vpadne průvod. Po něm s týmž motivem přihlásí se soprán - pak vstupují hlasy ostatní.
II. díl, ,Christe eleison." Soprán s altem zpívají:
v	I
Chris - te	e - lei	- - - -	son,
pak nastupují hlasy ostatní, které slučují se v závěru v živém toku.
111. díl. Piú mosso. Prvý takt vyhrazen průvodu, jehož motiv v následujícím faktu zachycuje bas:
C,
Ky - ri - e	e - lei	-	son,
za ním následují ostatní hlasy, jeden za druhým; pianissimem končí tuto sfaf I. a II. alf s tenorem a basem.
' J. K. Huysmans: ,La cathédrale" — sír 118. — Paris — >,ibraire Plon (,,architekt nás uchvar cuje od zrození Adamova, aby nás vedl až na konec věků ..."),
ss Stuttgart 1895, sír. 115, díl i.
" Srv. citovaný JiráskGv článek v „Cyrilu” ročník 32, str. 88.