64

Ordinarium. J. E. Zelinka, Missa in hon. S. Francisci Seraphici, op. 29. Vy-šla 1903 v edici „Cyrill”. Pro 2 nestejné hlasy a varhany. Velmi krátká a praktická. Credo chorálně s vložkou ,Et incarnatus est".
B. Barva bílá.
Posv. Růžence blah. Panny Marie.
Proprium chorální viz Cyril r. 62, str. 103.
Ordinarium: Fr. 1Vitt, Missa ,Septimi Toni", op. 1 c. Pro 2 stejné hlasy a var-hany. Vyšla 1876 v edici „Cyrill”.
V neděli 10. října:
Neděle XXI. po sv. Duchu. Barva zelená.
Introít „In voluntate tua”, modus IV. O sekundu výše (Fis se 2 ). V doxologii druhé zakončení.
Oraduale ,Domine, refugium", modus II. O tercii níže (H se 3 : ).	,Alleluja..
In exitu", modus 1I. O sekundu výše (E se 2 -).
O f f ertorium „Vir erat in terra”, modus 11. 0 kvartu výše (G s 1
Communio „In salutari tua”, modus I. O sekundu výše (E se 2 :).
Skuherský 122-123. V graduale opakuj ,alleluja" první následovně:
atd.
a( - le -	lu -ja,	al - le -	lu - ja.	In
V dnešním offertoriu je v misále text: „Vir erat in terra Hus”, kdežto ve vatikánském graduálu jméno země je vynecháno.
Ordinarí,um: J. C. Sychra, Missa in festis solemnibus. Pro smíšený sbor a var-hany. Vyšla 1886 v edici „Cyrill”. Je to zpracování II. chorální mše vydání medicejského, modus XI.	(Příště dále.)
nec tomu tremolovému bacilu? Zdá se aspoň, že ho není. A tak bacil řádí dále nerušeně, a přiznávám se, že radějí vypnu radio, než bych naslouchala toho druhu chorobnému zpěvu. Představte si akord jako vertikální zvrstvení tří.neb čtyř ladně neb neladně znějících tónů. Jaképak ale zvrstva,ní, když jeden, ne-lí dva, neb všechny se viní a vrtí sebou jako neposedové? Je tu možné splynutí a stmelení zvrstvených tónů? Není to všechno rozviklané až ke zřícení? Jaké jest Vaše mínění, pane redaktore, který jste milovníkem dobrého a krásného zpěvu?
(O d p o v ě d r e d a k t o r a.) Vážená paní! Jest opravdu včasný a zajímavý Váš dnešní dotaz. Poněvadž ale nejsme dosti hudebníky .a necítíme se tudíž kompetentními, abychom odpověděli naň správně, zeptali jsme se hudebního skladatele, co sc,udí o tom fremolovém bacilu. Řekl, že jest to skutečně velká vada našich pěvců a pěvkyřz obzvláště. Jeví prý se to jmenovitě u zpěváků s neznaéným hlasovým fondem, kteří si tímto způsobem vyhovují ke škodě své i ke škodě díla skladatelova. Přáli bychom si, aby' se dotaz Váš ,a skladatelův projev staly předmětem diskuse mezi těmi, jimž dbáti jest o krásu a ladnost lidského zpěvu.
Lakový jest doslovný text tohoto zajímavého článku. Škoda, že jsem nemohl zjistit, z jakého časopísu ten kus papíru jest, abych mohl dále sledovati, stane-li se skutecně tento dotaz předmětem diskuse. Když však se mi to nepodařilo — vzpomněl jsem si na našeho „Cyrila”, že by se v něm také mohlo ne`co promluviti z našich odborných kruhů, jistě že by to bylo ku prospěchu a poučení celého našeho cyrilského hnutí, neboč i zde se zmíněný bacil chce uhnízdřti. Někdy v kostele skutečně jest za trest poslechnouti si takové sopránové tremolíčko, a když k tomu ještě se přidá špatná výslovnost, není vůbec rozuměti, co se zpívá. Není snad ;nic krásnějšího jako čistý klidný tón a zřetelná výslovnost. Zajímalo by mne velmi, jaké náhledy na tremolo mají druzí.