33

Flíxius Diviš, rodem z české Lípy, od r. 1677 frater-laik, varhaník, žil u sv. Tomáše, v české Lípě a v Bělé, kde zemrel ve vysokém stáří 11. VII. 1726 (Catal., str. 428).
Flíxius Gabriel, rodem z české Lípy, od r. 1709 v Bělé, 1725—1728 regenschori v Č. Lípě, t 23. IX. 1748 v Bělé (Catal., str. 553, 554).
Flixíus Konstantin, rodem z české Lípy, od r. 1692 v Pšovice. Vyznav se dobře ve zpěvu chorálu byl povolán r. 1698 za podpřevora k sv. Tomáši, t 20. V. 1723 v Novice (Gatal., str. 468).
Gúrtler Alexander, rodem z Blottendorfu (okr. Bor), od r. 1728 v české Lípě, regenschori. Odchoval mnoho žáků, s nimiž provozoval na zámku v Zákupech před arcivévodkyní Annou Františkou Toskánskou a jinou šlechtou operety. R. 1751 stal se kapelníkem u knížete Bathyanyho v Uhrách, v kteréžto službě se-trval přes 20 roků. Chtěje se vrátiti do vlasti, byl zastižen smrtí 12. X. 1775 v Karlovském Bělehradě. (Catal., str. 659-661.)
Haíbner Vilém, rodem z české Lípy, od roku 1651 řeholník tamtéž, působil v Praze, Domažlicích a od r. 1661 opět v Praze jako varhaník chorální; odešel do Brna, kde t 3. II. 1666. (Catal., str. 306, kde úmrtní datum bylo tužkou opraveno na 12. V. 1664.)
Haláček Petr, rodem z českého Krumlova, od r. 1733 v Pšovice; po studiích, konaných u sv. Kateřiny, v Pivoňce a v české Lípě, stal se konečně 1743 knězem a byl poslán do Pivoňky. Fungoval jako konventuální varhaník a t 14. VII. 1766 v Pivoňce. (Catal., str. 687.)
Chotěborsk~1 Matěj, rodem z Mladé Boleslavě, od r. 1751 v Bělé. Jsa výtečným varhaníkem, byl povolán k sv. Tomáši jako regens chori figuralis. R. 1763 stal se podpřevorem u sv. Kateřiny, pak ve Sv. Dobrotivé, kteréžto místo zanechal r. 1779, nebof jeho znamenitá hra na klavír byla příčinou, že jej přijal Václav baron Hánnigar za dvorního kněze. V této službě setrval asi do r. 1790; t 11. IX. 1808 v Domažlicích. (CataL, str. 759, 760.)
Jeschke Augustin, složil sliby řeholní v Bělé r. 1697; po skončených studiích stal se konventuálním varhaníkem u sv. Tomáše. Od r. 1707 měnil častěji místa, avšak o jeho další hudební činnosti se již nemluví, jen Dlabač 11 23 zaznamenává, že r. 1710 byl varhaníkem a chorregentem u sv. Kateřiny. t 5. III. 1722 v Domažlicích. (Catal., str. 491, 492.)
Karas Mikuláš, rodem z české Lípy, od r. 1728 řeholník tamtéž. Prošed několika konventy dostal se r. 1754 ke sv. Kateřině, kde působil po 21 roků jako organista choralis; t tamtéž 20. V. 1775. (Catal., str. 663, 664.)
Kiseuxrtor (?) Possidius, rodem z Bělé, od r. 1683 řeholník tamtéž, t 13. IV» 1707 v Pšovice, působiv jako,organista choralis. (Catal., str. 454.)
Klein Remigius, rodem z Děčína, od r. 1703 v Ročově. Po dobu studií byl varhaníkem u sv. Tomáše do r. 1719. V letech 1728 byl v Ročově, 1731 v Pivoňce klášterním varhaníkem; t tamtéž po 21letém pobytu 6. V. 1752. (Catal., str. 523.)
Kraus Hugulinus, rodem z Pavlovic, od r. 1683 v české Lípě, působiv tam jako onglanista choralis, 1686 v Pšovice, 1689 v Pivoňce; t 19. IV. 1705 u sv. Tomáše. (Catal., str. 454, 455.)
Kreybich Pachomius, rodem z Lindavy (okr. Bor), od r. 1768 v české Lípě. Filosofii studoval v Pivoňce, bohosloví v Praze. Po skončených studiích stal se r. 1774 chorregentem u sv. Tomáše, r. 1783 popustil místo kantorovi Josefu Strobachovi od sv. Mikuláše; t 15. III. 1815 u sv. Tomáše. (Catal., str. 842-844.)
Lachma,nn Bonaventura, rodem z Kopidlna, od r. 1736 v Bělé. R. 1763 prodělal jako podpřevor v Ročově pruský vpád a byl odvlečen do zajetí, když nemohl sehnati obnos jemu uložený. V zajetí mu prospělo, že směl hráti klavír; byl pro-to přijat přátelsky a vlídně, obzvlášf když začal ve hře i vyučovati. Po několika týdnech byl propuštěn domů; t 6. 1.1790 v Bělé. (Catal., str. 700, 702.)
Landschadel Antonín, rodem z Prahy, od r. 1674 v Bělé. Ze Pšovky byl r. 1695 povolán k sv. Tomáši za varhaníka, avšak již r. 1698 odešel za převora k sv. Kateřině; t 6. VI. 1729 v Benátkách. (Catal., str. 401, 402.)
Mareschl Michal snad nepatří mezi hudebníky. Jsa provinciálem napsal roku 1741 německou divadelní hru se zpěvy na počest jmenin Anny Marie Františky