P. Jan Štikar: Za J. C. Sychrou.
V Staré Boleslavi konala se 29. srpna dojemná slavnost: ukládali k poslední-mu odpočinku do posvěcené země j o s e f a C y r i 1 a S y c h r u, církevního a národního skladatele.
Veliký ten umělec s duší dítěte zápasil několik posledních let svého života s tíhou tělesného stáří, které mu sice vyrazilo tvůrčí pero z ruky, dalo mu však zase příležitost k uplatnění skrytých křestanských ctností: trpělivosti a tichosti srdce. Proto neměl snad žádného nepřítele, jsa ctěn a milován ode všech.
Radoval se upřímně, když jsem mu ještě čtyři dni před jeho odchodem vyprávěl o jeho ,Missa Convictus", která tak krásným a mohutným dojmem působila na posluchače při sjezdu katolíků v metropoli svatovítské. Bylo již znát, že

duše jeho se chystá na cestu. Proto přinesl mu v neděli dne 25. srpna dp. Josef Buchfela, kaplan staroboleslavský, duchovní posilu ve svatých svátostech, které dědeček zbožně přijal, odevzdán do vůle Boží. Tiše a bezbolestně dohasínal, až v úterý 27. srpna se odebral na věčnost, stár jsa 76 let.
Pohřeb Sychrův nebyl smutný, byl křestansky radostný. Nebylo příčiny k zármutku: Zemřel člověk spravedlivý, a taková smrt je „drahocenná před očima Páně”. Jeho vlastní „Requiem”, zpívané při mši svaté nad jeho rakví u svatého Václava chrámovým sborem mladoboleslavským, utěšovalo všechny přítomné mluvou jeho tónů a slovy církve: „In memoria aeferna erif justus” — „V paměti věčné bude spravedlivý.”
Nad jeho hrobem promluvil ndp. probošt Hrdlička, když byl před tím sloužil Requiem a po obřadech ve svatyni sv. Václava, kde Mistr Sychra tak rád obcoval službám Božím, vedl průvod pohřební. Poukázal na to, že Sychra byl člověk zbožný, umělec vpravdě křestanský, který svým uměním skladatelským ne-jen sám dvojnásob se modlil, ale i přečetné jiné ke zbožnosti vedl.
Za Obecnou jednotu Cyrilskou vzdal poslední čest zesnulému jeho žák, vsdp. Msgre Jan Boháč, který vroucně ocenil tvůrčí a vychovatelské dílo Sychrovo,
Rozloučil se dále s Mistrem zástupce města iÍstí nad Orlicí, kde se Jos. Cyril Sychra dne 12. března 1859 narodil. Dlouholetou vzornou činnost zesnulého ocenil pak zástupce města Mladé Boleslavě, jenž vyzdvihl Sychrův vroucí cit vlastenecký, jak se jeví v jeho skladbách národních. Jeho přání: „Budiž Tobě česká země, kterou jsi tak vřele miloval, lehkou?” a zpěv staroboleslavského sboru doprovázely mizející tělesnou schránku velkého umělce.
68