61

v
E. Trolda : Simon Brixy.

(K 200. výročí jeho smrti.)
Dne 4. května letošního roku byla kuratoriem musea města Prahy zahájena výstava ,Jiráskovo Temno ve světle soudobých dokumentů", ve které jsou soustředěny všechny předměty, jež slouží za ilustraci k Jiráskovu dílu.* Portrety,. obrazy, pohledy, fotografie, medaile, modely, archivalie atd. jsou zde v zajímavé směsici seřaděny tak, jak Jirásek postupně o nich mluví. Plán výstavy a jeho provedení má za původce ředitele Městského musea, pana PhDra Ant. Novotného, jemuž můžeme k tomuto podniku upřímně blahopřáti. Čím se nám jmenovaný ale obzvláště zavděčil, byla jeho myšlenka, zahájiti výstavu také ukázkou hudební tvorby z té doby, a to proto, že Jirásek nejen o hudbě mluví, ale uvádí také skladatele Šimona Brixyho, kantora kostela sv. Martina ve zdi na Starém městě pražském. Proto zaznělo při zahájení výstavy Brixyho Regina coeli, pro-vedené sborem a orchestrem Státní konservatoře pražské za řízení prof. M. Dolež11a. Při této produkci, kterou pan ředitel Dr. Novotný uctil zároveň zapomenutého skladatele, nikdo si neuvědomil, že produkce tato byla vlastně také vhodně volenou vzpomínkou nastávajícího 200. výročí smrti Šimona Brixyho. Chceme si proto při této příležitosti pověděti, co o tomto skladateli je známo.
Brixyové náleželi staré kantorské rodině — jeden ,Brykczy kantor" vyskytuje se již v době mezi 1589—1610 v Rokycanech.i Shodné jméno a povolání měl Jindřich Brykczí, jenž ve Skalsku asi od r. 1680—1690 byl krčmářem, podruhem a i krejčím, ale r. 1695 ve Dřízech školním mistrem.' Jeho bratr Jan, neznámého povolání, je otcem Šimonovým. Šimon se narodil 28. X. 1693 ve Vlkavě.j R. 1720 studoval v Praze práva, avšak studia zanechal a věnoval se hudbě; není známo, kde působil, ježto ale r. 1722 dodal skladby pro svafojanskou slavnost, pořádanou na lodích na Vltavě, musel býti již známým skladatelem. Dekret z 26. V. 1727 mu zaručil kantorství u sv. Martina,} aniž by uváděl jeho dřívější zaměstná-ní. Roku 1729 získal zvýšení platu 20 z1.(?),' ale již 2. XI. 1735 čteme zápis o je-ho pohřbu.6
Jeho hudební pozůstalost není velká,' zato ale velmi cenná, jednak že se za‑
* Kniha ta ode dne svého vydání je považována za tendenční, zahrocenou protikatolicky. Po-nechávajíce stranou rozhodnutí, pokud názor ten je správný čili nic — musíme prohlásiti, že doba f. zv. „temna” podává právě nejkrásnější plody katolické kultury 18. století v Čechách. (Pozn. red.)
1 Za dotyčné sdělení vzdávám tímto díky panu prof. Šárovi v Rokycanech.
2 Výpisy z matrik mi blahovolně pořídil vdp. Antonín Zikmund, farář ve Skalsku, začež mu zde co nejzdvořileji děkuji.
Otakar Kamper: František X. Brixy, str. 42 a 43.
1 V Liber decretationum 1607 = 82J fol. 384b Městského archivu v Praze, čteme: „P. auřzedlníkům chrámu Páně s. Martina s tím oznámením odeslati, že Ssimon Bryxy za kantora k prawenému chrámu Páně přigat gest. Ex cons. antiquae urbis Fragensis, die 26. maij 1727. W. J. Wischin z Kl[arenburgul, kancliřz.”
Liber decret. 1608 = 821 fol. 153.
s Dle úmrtní matriky fary svafomartinské, dnes uložené u sv. Trojice. Dlabač I. 217 udává rok úmrtí chybně, a také jiné jeho zprávy jsou nyní opraveny.
Dosud se našly tyto skladby:
1.	Antifona mariánská Alma redemptoris mater (Mělník D 7).
Antifona mariánská Regina coeli (Strahov, autograf hlasů a 2 partitury).
Antifona mariánská Salve regina (Praha, kostel sv. Fra_itiška, autograf).
Hymnus Te Deum (Praha, Národní mus°um).
Litaniae Laurefanae (Mělník, C 68).
Litaniae de s. Joanne Nepomuceno (Praha,.klášfer křižovníků).
Litaniae de omnibus sancfis (Mělník C 42 = C 48).
Litaniae de ss. Sacramenfo (Mělník, C 25, autograf z 28. X. 1728.
Mše, mylně Reichenauerovi připsaná (Mělník, A 33).
Mše obsahující pouze Kyrie & Gloria (Strahov, Mělník, B 43; v Želivě anonymní).
pic amate Jesu chare l 2 arie,
Ecce homo uno pomo J (Mělník, D 40).
Domine non sum dignus (Praha, Nár. museum).
14.	Laefenfur coeli	(Mělník, D 81).
15.	Narodil se Kristus pan
Sacrarium divinifatis (Mělník, D 159; autograf z 21. IV. 1728).