72

a měly zdárný průběh; bylo o nich v „Cyrilu” referováno. Pro zpěv bohoslužebný byly vybrány a procvičeny ponejvíce skladby z dřívějška osvědčené a úspěšně provedeny. Sbor čítá 32 členů. Pro oživení společenské pořádali jsme dva přátelské večírky a zájezd na Vranov. — Jos Apetaur, jednatel.

Zpráva o činnosti Farní Cyrilské jednoty v Boleradicích za rok 1933. Farní Cyrilská Jednota v Boleradicích na pokyn Obecné Jednoty Cyrilské v Praze konala valnou hromadu dne 31. května 1934 za přítomnosti 33 členů činných a 18 členů přispívajících v místnosti obecní kanceláře v Boleradicích, při níž zvoleni byli: vdp. konsist. rada Ant. Tomandl, farář, předsedou,, Jan Stehlík, rolník, místopředsedou a sbor-mistrem a Ondřej Kabela, rolník, jednatelem a pokladníkem, všichni z Boleradic. Dle záznamu o činnosti naší Farní jednoty Cyrilské v minulém roce 1933 působila svým zpěvem při různých církevních slavnostech a příležitostech ne-jen kostelních, ale i při příležitostech společenských, a zpíváno: Na svátek Očišt?ování P. Marie čili Hromnic, pži svěcení svící: ,Lumen ad reve‑

lationem gentiam" a „Exurge Domine”. Na Květnou neděli při svěcení ratol-estí zpíváno: „Hosana filio David”. a „In monte Oliveti” atd. čtyř-hlas. a české pašije. Na Velký pátek při obřadech zpívány: Traktusy čtyřhl. (Eripe me Domine atd.), české pašije, Výtky Pána Ježíše: (Poslouchejte žaloby atd.) čtyřhl., ,Vexila reais", čtyř-hlas. a „Dokonáno jest”. Na Bílou sobotu při slavnosti vzkříšení zpíváno pětihl. „Regina coeli” od Foerstra. O Božím Těle u venkovních oltářů zpívány české čtyřhl. smíš. zpěvy od Marhuly. Na Všechny svaté zpívány české hodinky za zemřelé, čtyřhl. III. Nokturny: „Vím, že Vykupitel můj živ jest” atd. Na Dušičky zpíváno čtyřhl. „Zdrávas nebes výsosti” a „Duše věří-cích”. Při pořádaném přátelském večírku na rozloučenou s vdp. konst. radou Janem Šidlákem, zdejším farářem, který dne 15, května 1933 ode-šel od nás na trvalý odpočinek do Valtic, za-zpívány dva smíš. čtyřhl. sbory: „Země česká, krásná země” od Fr. Karlíka a „Anděl lásky svaté vlá” od Beethovena a tím činnost naší Farní jednoty Cyrilské v uplynulém roce skon, čena, — Ant. Tomandl, předseda, Ondřej Kabela, jednatel.

Různé zprávy
Duchovní mysterium ,Kristus" od Rud. F. Pro- sjezd — nebyl by nejvhodnější příležitostí k
cházky, obdivované cizinci, práce, na kterou by	scénickému provedení mysteria někde v divadle,
měl býti národ hrd, čeká dlouhou řadu let na	v některém sále nebo některé pražské za‑
scénické provedení. Z výňatků, provozovaných	hradě"? Bude zde vykonán velký kulturní čin,
v pražském radiožurnálu, Ize usuzovat, o jak	jestliže se umožní provozování tohoto světového
hluboce umělecké a náboženské dílo jde. V příš-	díla pražského skladatele. tím roce bude se pořádati v Praze katolický
Listárna redakce

Došel nás dopis, který v nezkráceném znění u-veřejňujeme. Vítali bychom, aby i ostatní čtenáři našeho listu o věci se rozhovořili, Red.
Z řad pěvců dáváme návrh: aby „Cyril” místo zpráv z různých Jednot, které jsou jednotvárné, obsahoval jednu až dvě stránky poučného materiálu pro varhaníky-laiky. V první řadě nařídit či uskutečnit, aby se „Cyril” všude odebíral. Pak možno spolupracovat s těmi, na které se tolik naříká, na venkov. Nynější vysokou úroveň časopisu nelze upřít, ale uznejme, že mají cenu takové články (na př. o Zelenkovi Černohorském atd.) pro theoreticky vzdělaného hudebníka. Jsme jisti, že bude-li „Cyril” přinášet 1—2 stránky pro laiky, budou jej odebírat všude. Touto úpravou úroveň „Cyrila” jistě neklesne, nýbrž jej spojí s těmi — na které se ve valných hromadách O. J. C. stěžuje! (Viz „Cyrila” 1. číslo 1933!)
Návrh na několik článků pro dotyčný účel: a) Vypracovati seznam takových (snadných)

skladeb, aby i ten nejmenší kůr obstál. (Známo je, že v minulých číslech byl dotaz, kde se tisknou díla Říhovského!!! Co stojí 1 sešit.)
b)	Dokázati, že takový latinský text není snad ani dobře možno použíti v překladu. Vy-zvednouti místa, na př. Gloria Dei Pafrís, Amen, nebo Ef incarnatus, nebo Crucifixus atd.
Způsob cvičení, č3nnosf oraanisainí. získávání nových členů. Zavedení nové lidové písně Které? Může se zpívati známá: „Pojil k Spasiteli”, nebo „S Bohem, má radosti”, ne-ho „Bu(f Matkou mou, Maria” atd.'? To jsou kostelní písně"?
Poukázati na rozdíl a pokrok v hudební skladbě. Jsou schopné života mše Horákovy, Škroupovy, Fiihrerovy a vůbec skladby z barokní doby? Proč nejsou způsobilé? Budiž dobře rozuměno! Takovou missu Quintu Horákovu zpíváme také!
Končíme! Prosíme o laskavé uveřejnění ne-zkráceně!