72

nou příčinou, a ta je —nebo byla — že odběratelé přihlášení znali mne z článků .,Besídky" -- a proto na moje slovo tolik — aspoň z počátku — dali, Mimochodem řečeno, nebylo by to špatné svědectví o zájmu čtenářů pro věc církevního, neb jak obyčejně se říká: kostelního zpěvu. Takže věc tato ve sloupcích .,Hlasu" po-dávaná, nezdá se být tak exoticky cizí jeho čtenářstvu. aniž takovou, které by si nechtělo všimnout a která by snad tedy za to nestála, abych ji nadále udržoval ... Umělý zpěv, anebo ,lati-na" sama už o sobě — fy ovšem nemají moc naděje. Ale i zde dá se něco dělat. kde je ten, kdo by to udělal? A snad někde někdo takový ie? Český zpěv — taky i s tím je to těžká věc. jen udržet to. co, je od let zavedeno —nerci-li fed něco zavádět — neb česká řeč upadá tak čersfva — takže zde zase jiná se jeví překážka. Avšak: pravdou je, že služby Boží stojí za to, aby byly vypraveny zpěvem tak nějak, jak se dá — podle okolností, aby věřícímu lidu v ne-děli. která je jedinou oasou jeho duchovního života, se jím — nejen Pánu Bohu — ale i jemu, věřícímu lidu — nějak přiměřeně posloužilo?

Chrámové družstvo v Pelhřimově na četné žádosti dp, farářů a varhaníků zařídilo zprosfř~edkovatelnu (koupi a prodej) nástrojů, hlavně starších harmonií a pianin. Proto nechf každý. kdo má starý nástroj, kterého již nehodlá používati, nabídne iej do Pelhřimova, nebo jiné tam do-poručí. Tím velmi poslouží všem chudým žákům, kteří se učí na varhany a nemohou si nový nástroj koupiti.

Krajinský sjezd německého Svazu pro církev-ní hudbu pro republika Československou konal seo lefošním sváfku Nejsv. Troiee v Kynšperku n. Ohří. Při té přiležitosti provedeny vzoru-'- v chrámu P. kvnšperském některé církev. skladby, mezi nimi i Credo z Pickovy mše do G-dur. Rov-něž chorál byl čestně zastoupen. Zásluhu největší o provedení skladeb měl kynšperský ředitel kůru Reifer. Překvapením pro všecky účastníky byro zdařilé vystoupení chlapeckého pěveckého shoru chebského. K sjezdovému jednání za předsednictví prof. dra A. Heinricha z Chebu dostavilo se velké množství účastníků, mezi ni_ miž uvésti dlužno místní duchovenstvo, purkmistra města Kvnšperku, žateckého varhaníka Quoiku. postoloprfského řed. kůru Schustera a chebského varhaníka Riedla a j. m.
•
Vídeňský sjezd kafolíků pojal do svého rámoe i celou řadu církevně-hudebních podniků. V době od 7.—12. září f, r. provedeny budou v různých
V č. 3.—4. ,.Cyrila" r. 1933 jsou ofišfěny pochvaly o nové úpravě obálky časopisu, k nimž se ovšem s radostí připojuji,. Mrzí mne však, že by_ la úpině vypuštěna iniciála C s hlavou sv. Cyrila. Tato hlava tam měla zůstat z vážných důvodů. Zdůrazňuje totiž název časopisu, je už jeho historickou značkou, je památkou na zakladatele ,.Cyrila" F. Lehnera a je to, nemýlím_ li se, kresba Manesova. Měla tam své právo dobře zasloužené a tak starý časopis neměl být jí

chrámech významné církevní skladby přesně lifurgické. Mimo to budou pořádány koncerty ve velkém sále hudeb. spolku (Musikvereinssaal), na nichž účinkovati bude orchestr vídeňských filharmoniků a čelá řada vynikajících umělců.

Sedmdesáté narozeniny oslavil letos v měsíci červnu vldp. Jan Hájek, em. farář na Hrubém Rohozci u Turnova, veliký příznivec a mecenáš naší církevní hudby. Naše celá ohec cyrilská blahopřeje zasloužilému jubilantovi a čestnému Menu O. J. C. z pina srdce. — K vylíčení zásluh šlechetného tohoto kněze, jenž přímo horuje pro vše krásné a ušlechtilé, se ještě vrátíme.

Konsisforní rada Bruno Sauer, kapifulár strahovský, t. č. v Hradišfku u Štěchovia oslavil 8. července t. r. padesáté výročí svého kněžství. Jubilant je znám čtenářům našeho listu, kde u příležitosti jeho sedmdesátin byla činnost jeho jako hud.-círk. skladatele oceněna a některé ukázky z jeho hudební tvorby uveřejněny. Ad multos annos?

Vyznamenání. Konsilium řádu rytířské družiny kruhového stolu krále Artuše v Tintagelu (Anglie) jmenovalo dne 6. čevna 1933 komponistu a spisovatele josefa Vlacha Vrufického, dirigenta dubrovnické filharmonie, čestným rytířem tohoto řádu.

úmrtí. Z ciziny zaznamenáváme dvě úmrtí z poslední doby, jež znamenají velikou ztrátu pro hudební život církevní. V březnu f. r. zemřel zasloužilý profesor školy pro církevní hudbu v Řezně Petr Griesbacher. Kromě své učitelské a spisovatelské činnosti věnoval se i skladbě. I na našich kůrech mnohá z jeho četných skladeb zdomácněla. — Dne 18. března t. r. zemřel v Lublani univ. prof. dr. Josef Manfuani. Býval dlouhá léta činným v had. oddělení univ. knihovny ve Vídni. ByI ve styku i s českými hudebníky. Se zesnulým prof. Bezecnvm vydal život a dílo slovinského, v Praze působivšího hudebníka XVI. stel. Jakuba Handla jinak Gallusa M Pefinka. I s naším zesnulým kanovníkem Miillerem byl v úzkém hudebním styku.

V Praze zemřel 11. června f. r. Antonín H~-man, dlouholetý ředitel kůru koleg. kapituly sv. Petra a Pavla na Vyšehradě, em. profesor konsexvafoře, a majitel hud. ústavu „Dvořákeum”. Zesnulý byl n°únavně činný jako dlouholetý sekrefář komise pro stát. hud. zkoušky a jako horlivý předseda Svazu hud. organisací i Čsl. Jedncty hud. stavů. P. i. p.
Li sfárna redakce
zbaven. Dá se také dobře zasadit na 1. stranu každého čísla do názvu i při nynější úpravě-Dejte tam, prosím. znovu ,.sv. Cyrila". — F. S.zP.

Tento nově došlý dopis bude vyřízen společně s dopisy (resp. dotazy) z čísla minulého (3.-4.) až v čísle nejblíže následujícím (6.-7.), které vy-jde koncem října t. r. — Red.