Rok 1932.	CYRIL

67

stelací budoucnosti zpívá tu mysticky dobyté srdce ve slovech: semper ad Dominum. A na-stupuje k tomu nová intonační quinta :	'
VII.
A	A	
. qui - a	ip - se
důvěrná odměnou silných, jako smiřující úsměv při záporné odpovědi milujícího. Poslední vyskytující se quinta téhož introitu ve slovech:
VI[.

r
	r
et	mi - se - re	me	-	-	i • .
má v sobě agonii bázně, tajemství věčné žízně po nových jarech.
Tak bychom v celém graduale našli nesmírné množství vzorných příkladů quintovéhh charakterů, které tedy vždy značí v chorálu dimensi určitých gradací, stupňovaných někdy i komposiční složitostí neum, jako na příklad v Graduale čtvrtého dne (Feria Quarta), pat třetí neděli quadragesimální ve slovech: omnia:
VII.
r
Om nia
nebo úpinou jednoduchostí pouhého quintového intervalu (příklad z téhož Graduale ve slovech : valde) :
r
valde.
Alespoň jeden příklad mollově intonovaného intervalu quintového vidíme v Graduale svátku sv. Stěpána prvomučedníka :
V.
5e - de	-	runt ...
Cítíme v sobě nepříjemnou situaci ze zasedání soudního dvora jako chvění magnetické jehly v kompase.
Quinta je největší intervalová klenba v intonačních prostorech gregoriánských melodií. Esence její určitější definice patří vždy liturgickému textu. Zní měkce a zní tvrdě. ]e requiemská a je slavná. Záleží na tom, jaký je pigment zřítelnic našeho srdce a jak disponujeme fenoménem estetiky a přednesu. Profesor P. Dominik Johner O. S. B. nám vždy ří'Kal : > .. , wir miissen vielmehr dem inneren Leben der Interwalle und ihrem Gefiihlsausdruck nachQehen und sich in sie einfiihlen lassen ...- Zabývám se už dosti dlouho v chorálu quintovým intervalem zvláště. Zde tedy několik poznámek ze svých studií!