33

1\	YR I L C,A S O P I S
PRO
KATOLICKOU HUDBU POSVÁTNOU A L I T U R G
E V ČESKOSLOVENSKÉ REPUBLICE E
ZÁROVEŇ ORGÁN A MAJETEK OBECNÉ JEDNOTY CYRILSKÉ
ZAKLADATEL FERD. LEHNER.
REDAKTOR: Ph. Dr. ROM. P E R L I K, 0. PRAEM.
Redakce: PRAHA IV.-132 Strahov — Administrace : PRAHA- I!. Národní tř. č. 6. Předplatné na rok 20 Kč. — Do ciziny 30 Kč. — Pro Spoj. St. Americké 150 $

ROČ. LVIII.	BŘEZEN-DUBEN 1932.	Seš. II. (čís.3-4.)
Nejdůstojnější arcib. konsistoř v Praze zaslala (pod č. j. 4250 ze dne 8. dubna r. 1932) Obecné Jednotě Cyrilské přípis, který tuto sdělujeme s našimi čtenáři v pře-svědčení, že všecky Cyrilisty napiní radostí toto uznání nejd. arcipastýře a protektora Obecné Jednoty Cyrilské.
Obecné Jednofě Cyrilské
v PRAZE II , Národní tř. 6.
Jednatelská zpráva za rok 1931, zaslaná nejdůstojnějšímu arcipastýři, svědči o pilné a svědomité práci. Nejzáslužnějším činem bylo pořádání varhanických kursů. Za 11 let po-dařilo se vytrvalému úsilí Vašeho váženého spolku vzdělati značný počet varhaníků, kteří s úspěchem se uplatnili hlavně ve venkovských kostelích. Láska Vaše k věci tak vznešené dovedla překonati obtíže, jež hrozily překaziti dílo tak důležité. Je to přirozené, že počet návštěvníků se značně zmenšil, vždyf mezery po resignaci varhaníků z řad učitelských byly asi již namnoze vypiněny. Ukáže-li se potřeba, bude ovšem nutno tyto kursy obnoviti. Arcib. konsistoř neopomene je doporučiti v úředním listě a povolí ACecilskou sbírkue jako v předešlých dvou létech. Rozvoj Farních Jednot Cyrilských lze jen vítati. Nejdůstojnější Arcipastýř želí těžké ztráty, jakou utrpěl vážený spolek úmrtím velezasloužilého předsedy a dlouholetého redaktora =Cyrila` Msgra Váciava Múllera. Kéž dobrotivý Bůh mu štědře odplatí všecko, co pro rozvoj myšlenky Cyrilské vykonal. Bohatou náhradu získala Jednota v universitním docentu Dru. Romualdu Perlíkovi. Řízení Vašeho časopisu, nadšeného to průkopníka reformy církevního zpěvu a hudby, nemohlo věru býfi složeno v ruce po-volanější. Jest se tudíž nadíti, že tento vynikající znalec církevní hudby dovede nadchnouti dorost kněžský pro ideály tak ušlechtilé a za pomoci nadšených spolupracovnílců z výboru Jedno:y bude hledati vhodné prostředky, jak zříditi školu pro církevní hudbu, která by vlastně jedině rrohla postupem času realisovati směrnice dané velikými papeži Piem X. a Piem XI. a soustavně přispívati k liturgické a církevně-hudební výchově lidu. Lze dále jen chváliti, že Váš vážený spolek vysílá schopné odborníky na schůze Masarykova lidovýchovného ústavu, nebof cílem Vaším zajisté má býti odstraňovati předsudky proti cír‑