1928	C Y R I L	69
dotištěna Foerstrova mše glagolská, již vyspělejším sborům vřele doporučujeme, rovněž i kantata »Sv. Václav« od Sychry je vytištěna. Viz o tom insert v tomto čísle.
Upozorňujeme na to, aby také naše Cyr. Jednoty po případě ve spojení s jinými pěveckými a hudebními korporacemi připravily Svatováclavské jubilejní slavnosti. Skladeb, jak patrno ze seznamu v »Cyrilu« uveřejněného a jeho doplňku, je dosti.
V nejbližší době budou také ještě některé vhodné skladby vydány. Rukopisné skladby, pokud jsou přístupny, možno získati v opisu
K opatření opisů a vydaných skladeb užijte prostřednictví administrace »Cyrila« ; bude to pro všechny výhodné
Výbor pro oslavu tisícího výročí smrti sv. Václava v Praze vydal mnohé vhodné předměty k jubilejnímu roku. Jsou to především krásné medaile umělecké práce sochaře Šejnohy v ceně bronz Kč 75 —, stříbro 280'-, zlato 5600'— obraz Svatý Václav« od K. Skréty v ceně 10—2 Kč Pohlednice sv. Václavské těchto umělců Skréta, Rudl, Hellich, Braunerová, Svoboda, Rainer, Miiller, Brandl, Khoeler, Tulka, Manes, Obrovský, Urban, Aleš kus po 50 h. rovněž nálepky Zd. Braunerové, dopisní papír s vignetou Zd. Braunerové složka (10 k) 10 Kč.	r.‑
Dr. E. Trolda:
Svafý Václav v hudbě.
(Dokončení.)
aj)'sté že také mělo ono v XVII. stol. ob'.íbené, silné obsazení, jímž opatřeny byly i skladby
solové na př. motetto neznámého autora na slova Salve Venceslae« pro alt solo, 4 ripieny, kornet, 2 violy, 3 trombony a varhany.') Další 3 mše, rovněž ztracené, poukazují svými autory již na počátek XVIII. stol. Jedna pocházela od P. Ludvíka Poppeho (1670—1730), křižovníka s červenou hvězdou v Praze') druhá od Jos fa Leopolda Václava Dukáta (1684-1723),) třetí pak složil P. Václav Gunther Jakob (1685-1734),4) Benediktina u sv. Mikuláše v Praze I	U obou poslednějších lze dedikaci vysvětliti křestním jménem,
u Poppeho, jenž pocházel z Opolí ve Slezsku, zůstává popud k ní záhadou. Vedle těchto 3 mší chovala sbírka cisterciátského kláštera v Oseku ještě graduale de s. Venceslao »Dux inclyte« od P. Šimona Machaonského, Jesuity.')
Korunovace Karla VI. za krále českého zavdala příčinu k vzniku dramatu »Královská koruna česká, sv. Václavu nabídnutá«, jež provedeno bylo po korunovaci, totiž 12 září .1723
v jesuitské kolleji pražské. ,Bvlo to hudební představení, na něž vedla náklad z větší části zemská vláda a převýšilo opery, jež císařští k,medianti velikým nákladem pořádali. Bylo opakováno ještě jednou. Rozdávány byly exen,pláry německé, z latiny p; eložené. Spisovatelem hry by1 P. M. Zill, Jesuita.c Latinský titul zněl: ASub olea pacin et palma virtutis conspicua orbi regia Boemiae corona.a') Od koho pocházela hudba? Zajisté od nikoho jiného než od Jana Dismase Zelenky (1681-1745), skladatele při dvoře krále poiského a kurfirsta saského Friedricha Augusta v Dráždanech. Zelenkovo dílo. chované v dráždanské královské sbírce, bylo nyní péčí pana kanovníka Msgr. Miillera opsáno a budeme míti snad příležitost se jindy podrobněji jím zabývati. Je nadepsáno sice jen Melodrama«. ale praví se dále, že bylo provedeno v r. 1723 za přítomnosti císařských manželů v císařské a akademické kolleji Tovaryšstva Ježíšova v Praze u sv. Klimenta řízením Zelenkovým. Druhé hudební dílo, které bylo při této příležitosti vedle Fuxovy opery na hradě pražském
') Dle cit. inventáře v Třebenicích.
2)	Kamper, Ot.: František X. Brixy. V Praze 1926 str. II.
Křestní zápis jsem nalezl ve farní matrice v Prostějově, datum úmrtí nám sděluje Dlabač ve svém Kůnstlerlexikonu I, 371.
Viz můj článek v Mitteilungen d. Vereines f. Gesch. d. Deutschen in BShmen ročn. 53. str. 278-294.
Zivotopisná data Machaonského nepodařilo se mně doposud vypátrati, jen v Diarium IV. residentiae in Sancto Monte v klášteře na Sv. Hoře jest mezi tamními řeholníky zapsán v letech 1685 a 1686 a od chází téhož roku do Jindřichova Hradce, kde se dá dokázati ještě v r. 1693 (Schulz: Korrespondence Jesuitů, Historický archiv č. 17, str. 172, 173). Pocházel asi ze Slaného, kde dva nositelé tohoto jména, Eliáš a Filip jakub, -soused muncifajský«, působili asi od r. 1617 až do r. 1689 jako varhaníci (Lacina: Paměti král. města Slaného. V Slaném 1885 str. 106, 108 a Slánský obzor roč. 111. 1900 str. 107). — Skladba Machaonského jest zapsána v oseckých inventářích z r. 1706 i 1720, ony 3 mše toliko v poslednějším mezi skladbami novějšími, nikoliv mezi DMissae obsoletae«.
1) Menčík, 1. c. s'r. 142.