1928	C Y R I L	63

zástupce všech Cyril. Jednot a významnějších farností. Nato rozvinula se debata o novém kanciotiálu. Usne-seno svolati poradní schtizi do Přerova na 17. října t. r., kde budou probrány písně a stanoven definitivně jejich seznam. Dále usneseno: I. Rozeslati FCJ dotazník o činnosti jejich. 2. FCJ budou vyzvány, aby jednou ročně posílaly výkaz o stavu a činnosti. Dále aby do ústředí zdejší ACJ posílaly svá přání i stížnosti, 3. ACJ vydá seznam kostelních zpěvů s označením, pro jaký sbor se liodí; FCJ at pošlou své zkušenosti, 4. V >Našinci (Olomouc) bude aspoň 14 denní hlídka cyrilská s informačními a poučnými články; FCJ af posílají své námě~V, návrhy, článl<y ku šíření Cyril, hnutí. S. FCJ budou vvzvány, aby poslaly ACJ opisy dobrých, jen v rukopisech existujících prací, aby byly přístupny širšímu použití, 6. Sbor-mistr Jaroslav Budík vypracuje postupně instrumentaci nápěvů kostel. písní pro dechovou hudbu (k různým církevním průvodům a pod.). Navrženo, aby byl zřízen při AC] archiv hudebnin. --- Zapisoval Vojt. Stárek, jednatel ACJ. — Z přípravné schůze ze dne 12. září t. r. zmiňuji se o ustanovení tiskového a referátního odboru, v němž jsou V. Stárek, B1. Beck, sbormistr FCJ v Olomouci a Th. Uivina, jednatel téže FCJ.
Z CYRILSKFHO R UCHU U CIZINĚ.
ITALIE.
Vyznamenání zasloužilého propagátora gregoriánského zpěvu. Jeho Svatost papež Pius XI. nedávno zaslal R. P. Dom André-oví Mocquereau pro třednictvím J. Em. kardinála Gasparriho zlatou medaili, jež byla určena 1928 k oslavě sv. Petra. Je to odměna za poctu, jíž se dostalo sv. Otci v druhém svazku díla -Nombre musical gregorienc. Dopis, jímž 1. Em. kardinál Gasparri doprovodil tento dar Sv. Otce, bude uveřejněn v >Revtte Grégorienne, v listopadu, u příležitosti 25. výročí M o t u p r o p r i o J. S Pia X., jež jedná o církevní hudbě.
XIV. Národní kongres Italského sdružení sv. Cecilie v Římě 21-27.-dubna 1928. Kongres Sdružení sv. Cecilie konal se v Pímě v posledních dnech dubnových 1923. Protektor Sdružení, J. E. kardinál Gaětan Bisleti obdržel k těmto významným slavnostem list Svatého Otce, ,jenž svědčí, jak veliký význam připisuje J. Svatost důležitému tomuto jednání. Kongres vytvořil vhodný rámec oslavě 900. výročí příchodu Quida z Arezza do Říma, ale ještě důležitějším úkolem jeho byla práce na obnově církevního zpěvu. Sdružení ostatně tuto snahu již svou dřívější činností dokázalo. Kongres konán v místnostech ~Vysoképapežskéškoly procírkevníhudbu<, jež svým zařízením velmi se hodí k podobnému podniku. V hlav-ním sále, —jenž nese jméno Řehoře XIII., — jehož přísnou jednoduchost zdobí jen nádherné varhany, odbývala se kongresová shromáždění nejen pracovní ale i koncerty varhanní i polyfonické, jež byly konány u příležitosti kongresu. Zakladatel a první ředitel této školy R.. P. De Santi byl velmi pilným předsedou i Sdružení sv. Cecilie a vystřídán byl nyní neméně zdatným nástupcem R. P. dom Ferretim. Dne 23. dubna o 9. hod. večerní konána první schůze, jíž předsedal iklsgre Ferdinando Rodolfi, biskup z Vicenzi, jenž je generálním předsedou Sdružení od předcházejícího národního kongresu, konaného r. 1923 ve Vicenze. Přijal všechny kongresisty s upřímným přáním mnoha zdaru. Clenú kongresu zapsaných a přítomných bylo více než pět set. Shromáždili se ze všech končin Italie a přes 50 z nich delegováno bylo sem svými diecésními biskupy. Kongres těšil se pozornosti i mnohých hostů ze všech vrstev katolického světa italského. arcibiskupů i bisl<upů italských, J. E. kardinála Pompili,

ústředního sdružení Katolícké Akce italské, Unie katolických žen, Nejvyšší rady mužské i ženské mládeže, Sdružení universitního studenstva, zástupce tisku, nakladatele, umělců, varhaníku a ředitelů kůru, stavitelu varhan i četných cizince. Celé jednání kongresové mělo zvláštní jednotící myšlenku, která uchvacovala všechny shromážděné a ozývala se z řečí všech mluvčích a již je také nejkrásnějším svědectvím mentalíty dnešních italských katolíků. Všichni shodovali se totiž vtom, že nejlepším prostředkem a zárukou náboženské i morální obnovy katolicismu je horlivá účast na životě liturgickém, jehož živým, nevysychajícím pramenem je Obětní oltář. Posvátný zpěv a chrámová hudba je nejpůsobivější mocí, jež pomůže přimknouti lid k návštěvě liturgických úkonů. Všechny katolické organisace pracují na širokém podkladě. Katolické akce přislíbily horlivě svoje spolupůsobení Sdružení sv. Cecilie, jehož úkolem je prá•.,ě zvelebování posvátné hudby církevní. P r v n í d e n k o n g r e s u, úterý 24. dubna, počínal slavnou bohoslužbou se vstupní prosbou Veni Creator. Pontifikální mše sv. sloužena v basilice St. Maria sopra Minerva Monsegneurem Palica ke cti sv. Cecilie. Societa Polifonica Romana, řízená Mons. K. Casimirinr provedla slavnou šestihlasou mši Papae Marceli od Palestriny. Bylo to již předem skvělé poučení k po-zítřku, kdy měl Maěstro ukázati na poslední kongresové schůzi jak se provádí zpěv polyfonický. Liturgická slavnost byla dopiněna zahajovací přednáškou, jíž pronesl J. E. kardinál Bisleti, protektor Sdružení sv. Cecilie bezprostředně po pontifikální mši svaté. Kardiná] vzpoměl ve své řeči XIII. kongresu Sdružení, jenž byl konán před pěti lety ve Vicenze a jehož hlavnún předmětem bylo stanovení prostředků k obnovení pracovních úkolů Sdružení sv. Cecilie, jež válkou byly přerušeny a v nivec přivedeny. Mělo se znovu vzchopiti a pracovati na reformě, jíž papež Pius X. svaté paměti zasvě,il své M o t u p r o p r i o, jehož 25. výročí si letos připomináme. Toto předsevzetí díky neúnavné činnosti nynějšího předsedy Sdružení Monseigneura Rodo]fiho bylo uskutečňováno přes mnohé překážky. Kardinál děkuie i všem předsedovým pomocníkům, zejména generálnímu sekretáři Mons. Dalla Libera ; všichni ochotně se postavili do služeb církve sv., která velikou péči věnovala vždycky posvátné hudbě, nebof íi pokládala za nejzpůsobilejší umění, jímž Nevěsta Kristova nabízí svému božskému ženichu chvalozpěv lásky a díkůčinění, Bohu Otci pak slib poslušnosti a oddanosti tímto způsobem, kdv se účastní života liturgického, jenž nejlépe vyjádří ušlechtilost I<řesfanského života.	NĚMECKO	(Pokračování 1
.
Obecná Jednota Cyrilská pro Německo, Rakousko a Švýcary konala 23. valný sjezd ve dnech I. až 4. října v Kolíně nad Rýnem. Protože skýtá mnoho poučného také pro nás, přineseme o něm zprávu zvláštního našeho dopisovatele. — V Německu zřízena byla zvláštní >Rada varhanní pro Německo (Orge;-rat fůr Deutschland) na povznesení varhanního i varhanářského umění. Celé zřízení vylíčíme.,příště.
Ú M R T
Dne 16. října zemřel v Poděbradech, kam se odebral za příčinou léčení, kancléř arcidiecese pražské, pap, prelát Msgr. Dr. -Frant. Hrubík. Narodil se 8. listopadu 1874, studoval v Praze a vysvěcen byl v r. 1897, stal se adjunktem potom ceremonářem a sekretářem arcibiskupským. R. 1921 zvolen kanovníkem metrop. kap toly a r. 1922 kancléřem. Msgre. Hrubík bedlivě si všímai také hnutí cyrilského, byl po obnově Cyrila jednatelem Obecné Jednoty Cyrilské a v knihovně Cyrila vyšla praktická příručka z jeho pera: >Obřady svatého týdne.< K. i. P.