32	C Y R f L	1928

nek Cyr vP kříž v n

Gerilo-Urti+oděiská knihtiskárna. C. Ivdrha v	— ti;icl:+ ,em f)hecne Jednoty Cerilske

jako syn, pro svou paedagogickou činnost a jako vydavatele četných sborníků známého učitele hudby J. Renner sen., nabyl již u otce výtečné znalosti hudby, absolvoval pak školu pro církevní hudbu. a skončil svá studia v Mnichově u Rheinbergera Po krátké činnosti jako ředitel kůru stal se již r. 1893 varhaníkem velechrámu v Řezně, r. 1896 též uč telem hry na varhany na tamní škole pro církevní hudbu a jako takový r. 1912 profesorem.	H. M. B.
Z HUDEBNÍHO RUCHU DOMA
I U CIZINĚ.
Sdružení pro duchovní hudbu v Praze založeno v Praze a představilo se koncertem dne 5. dubna t. T• v němž řízením svého vůdce p. řed, kůru Vladimíra Němce provedlo velikou mši Ant. Bruckriera f-mol a Zalm 150 pro sola, smíš sbor a orchestr. Sdružení v němž účinkuje chrámový sbor smíchovský a zpěv. spolek Lukes v Praze má za účel pěstovati soustavně hudbu duchovní, tedy obor. kterému dopo-ud jen příležitostně a mimochodem byla věnována pozornost. Provedení ukázalo, že získáváme zdatného pracovníka, který blízký jest našim snahám cyrilskýrn.
Associazione ltaliana di S. Cecilia per la musica sacra (Cecilská Jednota italská) koná XIV. kongres svůj v Rímě ve dnech 23.-28. dubna. K tomuto sjezdu dostalo se Obec Jednotě Cyrilské zvláštního vlídného pozvání k účasti. V dopise praví se, že naši práci sleduje Jednota s vřelou účastí vykonané práce. Z bohatého pořadu sjezdu uvádíme : Sjezd zahájen bude v kostele S. Maria sopra Minerva slavnou mší sv. ke cti , v. Cecilie, při níž zpívati bude Societit Polifonica romana, též u nás známá, řízená Msgr. Casimirim. Přednášky a praktické výstupy konati se budou v místnostech papežské vysoké školy hudební. Bude vzpomenuto jubilea řeholníka Quidona z Arezza, prof. Casimiri promluví o Scholae cantorum ( aše Farní Cyr. Jednoty). Promluveno bude o orgznisaci žensl<ých sborů (kan. Kar. Tosi z Turina), o školách diecesních pro vzdělání ředitelů kůrů i prof Jan d'Alessi z Trevisa), o varhanách a varhanících v kostele (prof R. Manari), o úkolech Jednoty vzhledem ke zpěvu lidu (opat Pavel Feretti, řed. papež. hud. školy). Zpěvy a liturg. slavnosti konati se budou v chrámě sv. Cecilie za Tiberou, u sv. Augustina a v katakombě sv. Domitily.
V Polsku založeno v lednu ve Varšavě »Towarystwo Muzyki liturgicznej<, a na ustavující valné hromadě zvolen byl předsedou Dr. Mansberger.
Rovněž DStowarzyszenie milošníków dawnej muzyki~ začne v brzku vydávati díla starých polských mistrů, která mají vydati svědectví. jak Polsl<a ode dávna brala účast na rozvoji hudební kul-tury evropské. Redakcí publikací byl pověřen Dr. Ad. Chybinski, prof. hudební vědy na universitě Lvovské. Kdv se něčeho podobného dočl<áme u nás?
Výstava Jos, B. Foerstera, k,erou uspořádaio hudební naltladatelství Mojm. Urbánka v Mozartew podává přehledný obraz životního díla mistrova, v němž hudba duchovní není na místě posledním. Jsou tu vystaveny nejen tisky, ale i partitury děl, dopisy, obrazy, památky.
Největší varhany dosud postaveny v Liverpoolu v Ang ii o pěti manuálech a 118 registrech. Varhany mají 10.934 píšfal, Ještě větší stroj staví se v Pasově na Dunaji, který v pěti manuálech bude míti 17.000 p šfal.
V Záhřebě 4. března zemřel po dlouhé nemoci skladatel Franjo S. Vilhar. nar. r. 1852, který kromě četných skladeb světských napsal řadu skladeb církevních.

Z ČASOPISŮ O NÁS - PRO NAS.
Proč také u nás ne? (Dokon.)
Při zpívané mši sv zpívaií úpiný předepsaný text latinský, nikdv píseň v řeči lidové. Skladby bývají často do,ti těžké, ale láska 1< věci a píle všecky obtiže překoná. —Tak na př. v jedné vesnici u Haarlemu čítá sbor chrámový 15 mužů, z nichž vedle rolníků jsou 2 malíři, 2 úředníci, pak zahradník, kupec, rybář, průvodčí a sluha. Dirigent sám je rolníkem. Neukazuje již toto spojení všech tříd na vzácného ducha pospolitosti a lásky? Pochopitelně jest radostno slyšet jak nejlepší pěvci z nich závodí v přednesu chorálu, zpívajíce z jednoho ohromného kancionálu položeného na otáčejícím se pultu.
Kdo chce být přijat do chrámového sboru, musí se podrobiti zkoušce hlasu, pak prodělati několika měsíční kurs liturgicko-pěvecký, načež po konečné zkoušce obdrží diplom. Ten ho opravňuje zpívati ve kterémkoli sboru cizím. Všechny místní sbory jsou organisovány v okresní sdružení a ty opět v ze,nský svaz. Zemský svaz pořádá každoročně p ě v e c k é z á-v o d y, při nichž místní sbory mají za úkol zazp:vati některé části chorální i vícehlasé.
Chrámový sbor mívá pravidelně zkoušku jednou týdně a o dvě hodiny. Nejzajímavějším při to n jest, že zpěváci účinkují úpině b e z p 1 a t n ě, pouze pro čest Boží, ba dokonce musí za tu čest, že smějí býti členy chrámového sboru, plati r ještě r oč n í p ř í s p ě vek. A dále: za každou chybu při zkoušce, za každé opozdění do zkoušky platí se pokuty. Výnosu jejich se užije k uspořádání vý etu a výroční slavnosti.
Snadno uvěříme, že tak vedené sbory něco dokáží. Co se iednou nacvičí to >sedí«, takže se ona skladba může kdyl<oli vzíti opět na repertoir. Tak je možno, že neděli jak neděli předvede chrámový sbor výkon opravdu umělecký, od obtížného díly vícehlasého až do obyčejného responsoria mešního. —
Maně se vtírá srovnání s poměry našimi. Mívali jsme kdvsí též podobné sbory chrámové, které se stejnou lásl<ou pouze pro čest Boží zpěv posvátný pěstovaly. Byli to literáti. Místo jejich zaujímají n ní -- Bohu díky Jednoty Cyrilské. Ale jak jsme i přes to pozadu za ka'olíky holandskými, jak co do počtu sborů i co do jeji: h výkonosti ! Vymlouváte se snad nepřízní dobu, nebo malým počtem katolíků? Pak poslyšte: To, co jste zde četli, dokázalo dva a půl milionu katol ků holandských, což činí jen dvě pětiny celkového počtu obyvatelstva — nebof většina je protestantská. U nás
přece k lo í.ů je mn hem více.	V Holandsku hrstka
l;arolíků dokáže věci tak úžasné. Proč tal<é u nás ne?
Pilát.
L I T E R A T U R A
Karel J a r o m. E r b e n: Sládci. Veselohra se zpěvy u 2 jednáních. Hudbu složil Josef Vorel. Text upravil Vikt Nejedlý. Nakl. J. Bačkovsl<ý, Praha. — L-ro ochotnícl<á divadla a naše Jednoty, kde chtějí někdy prové ti něco retrospektivního, dobře se hodí práce tato Původní hudbu Vorlovu (psána pro 1 fl., 2 clar.. 3 corn , l tromba, smyčce' lze obdržeti u pp. Bedřicha Splavice, Praha II. Třeba však udati, jal< rozdělen orchestr, a ]tolik je třeba hla-ů každého n.'stroje.
Pobožnost křížové cesty. Napsal Jos Hroobrazv dopr: vázl prof. L Fe!dman Nákladem illo-M?ihoJěj4ého 1<nihkupectví Gustava Francla raz.. 1928 Cena Kč 2 53. — Hronkova pobožnost ové cesty vvni á vroucností a srdečností. Vychází nvé úpravě ve druhém vvdání.