Cyrilo-:Nettiodělska kntbtiskárna. V. Kotrba v Praze. — Nákladem Obecne Jednoty Cvrilstce.

16	C Y R I I_	1 928

to soudit z několika novin, které čítám, to se nezdá nasvědčovat žádné zvláštní budoucnosti pro českou církevní zpěvnost. Co tu jen krásných knih vychází, ze kterých by každý kněz mohl a měl nějakou aspoň číst, a co je pro kněze, je též pro jeho lid užitečným, ale o tom není nikde žádné stopy! Péro českého kněze ve Spojených Státech, až na nepatrné výminky, zahálí zcela. Co tu můžeme očekávat, že bude zajímat i v těchto kruzích z četby >Cyrila<? Zdaž otázky hudebně esthetické a hudebně dějinné ze staré vlasti, jako článek o názorech skladatele Fr. Picky, o naší hudbě církevní, či o proslulém kdysi na českých kůrech skladateli Fr. Brixi-m? Aneb o staviteli proslulých obrovských varhan strahovských, premonstrátu J. Loheliovi Oeschlaegrovi? Ale vždyf je tu liturgické povahy článek O velkých liturgických svěceních svěc hromničných, popela, ratolestí!! A kdo se zajímá o lidovou píseň chrámovou, nečet] by rád o zkušenosti a náhledu 701etého premonstráta Bruna Saura ? A kdo chce hudebniny, nenajde jejich seznamu též v tomto čísle? A což knihovna aCyrila= v témže čísle? (Odporučuji zvláště >Lidové nešpory mariánské, Hejčl-Orel.)
Ovšem, jistá věc je, že co potřebujeme, nejsou tak skladby, jako li, kteří by je provedli, a kteří by stvořili ty, kteří je provádět mají: Skladatelů dobrých bylo vždy málo — ale jejich zkušenost s pěvci byla ta, že jich není tuto, aspoň ne dost, na jejich skladby, což teprve místa menší mohla dělat, když i ústředí velkých skladatelů tím trpěla?
Ale směle tvrdím, že kdo by aspoň něčemu z »Cyrila< doved' jak se patří rozumět, že by si mohl vzít doktorát muziky, zvláště ve Spoj. Státech, tady není těžký!
A pak někdo řekne, že v >Cyrilu< „níc není” . Ovšem, tam není vše pro každého, ale něco pro každého kněze tam přece vždy je.
Smím prosit o předplatné na rok 1928? Poštovní poukázka na dolarů 1.50 anebo ček na obnos o lOc větší (exchange to spraví. Děkuji vpp., kteří v r. 1926 na to pamatovali. — Nehledím na těch pár dollarů co to stojí, ale jejich pomyšlení na to mne těšilo.
Smím též prosit o doplatné za „Cyrila” za r. 1927? Tohoto roku, nedorozuměním administrace, jsem ho ne-vybíral. Smím prosit čtenářů, aby se mně práce ulehčila?
Je to jen pár slov ke každému článku posledního dvojčísla Cyrila," a jakého bohatství obsahu se dotýká!
A což ty články v jiných číslech Cyrila,« v celých ročnících! Zvláště ty o těch starých písních Narodil se Kristus Pán," Vstal[ jest této chvíle," a jiných! Zdaliž to nemá každého zajímat, kdo jen krůpěj české krve v sobě má! Aneb v písni sv. Václave" z kodexu v Litoměřickém semináři. Možná, že se dám někdy do obsahů jiných ročníků. abych povzbudil k jich studiu, ale neslibuji ničeho, vím, že sliby-chyby.
Tolik mohu říci, že pro uchování české skvostné staré i novější písně české udělal jsem víc než svůj díl (harnisace asi 18ti kusů). Kdybych kdy do toho šel, nevím, zda-liž kdy se tak stane, šel bych sám. Zatím se musí kypřit půda.
Z časopisu >Zasvěcení« č. 1. roč. VII. otiskujeme pro nás poučnou zprávu o holandských sborech chrámových. O tamnějším spolku sv. Řehoře St. Gregorius-Vereinigung a jejím působení jsme se již častěji zmínili.
Proč také u nás ne?
Před časem četl jsem zajímavou knížku o činnosti holandských katolíků (>Lebendiges Christentum im Spiegel Hollandsc od M. Mielerta). Rád bych něco z této poučné knihy uvedl.

Nebudu se v tomto článku zmiňovati o všech stránkách jejich činnosti. Jen jeden pohled do zrcadla holandského katolicismu: na jejich pěstování církev. zpěvu‑
V tomto oboru se dodělali tamní katolíci velikých úspěchů. A to jen proto, že poslechli církevní vrchnosti a v celém rozsahu provedli, co o tom nařídila římská Stolice. Spolky Rehořské (podobné našim Cyrilským Jednotám) zakládané po roce 1848 po celé zemi, obraly si za hlavní úkol pěstovati gregoriánský chorál. Když pak vydal sv. Otec Pius X. nové před pisy o chorálu vatikánském, byly v nich provedeny předpisy tyto do všech důsledků.
V Holandsku obstarávají liturgický zpěv m u ž s k é sbory, jak tomii bylo v nejstarších dobách církve a jak si to přeje Pius X. Zenských sborů Holandsko vůbec nemá a jen ve větších místech jsou smíšené sbory tvořeny pomocí hlasů chlapeckých. Proti poměrům našim, kde mnohdy by nebylo vůbec kostelního sboru, kdyby ženy nezpívaly, vyniká vysoké uvědomění holandských mužů, jichž se všude — i v nejzapadlejší vesničce najde dosti, aby mohli utvuřlti řádný chrámový sbor. Zpěváci i v nejmenších vesničkách se cvičí ve správném přednesu jak chorálu, tak i vícehlasých latinských skladeb umělých. (Dokonč.)
L I S TA RNA REDAKCE
K. Na dotazy odpovídáme: Je rozhodně důstojnější, odpovídá-]i se sborem na invokace kněze. Není třeba odpovědí provázeti, ač to není také tak ne-snadné, zvláště je-li kněz hudebník. V tom případě může mu varhaník udati Dton« a odpovídá dle předlohy, že mu tím odpadá, pro někoho obtížná transposice.
Pokud se druhé otázky týče, rozumí se samo sebou, že jest podobný zpěv nepřístojnost. Přísný je rozkaz církevní, aby se na kůru zpívaly v liturgickém jazyku c e 1 é t e x t y Gloria, Credo, Sanctus atd. a také proměnlivých částí Iniroit, Graduál atd. Nahrazovati je mešní písní, koledou atd. je rovněž přísně zapovězená nepřístojnost. Ovšem že to, co řečeno, týká zpívané mše sv. (missa cantatal.
L I T E R A T U R A
Brána do štěstí života. Ty a Tvá známost Tvé manželství a Tvé děti. Napsal Jan Pauly. Vydalo Zemědělské knihkupectví A. Neubert v Praze. V bar-vot. obálce dr. J. Gotha za 19 Kč. Kniha pojednává
o všech vážných otázkách, které dlužno uvážiti před sňatkem, o uzavírání sňatků, o směrnicích šfastného manželského soužití a výchově dětí. Který otec, která matka chce dáti to nejlepší naučení svému dítěti o věcech, které rozhodnou jednou nad celým životem jejich dětí, může jim dáti do ruky knihu Paulyho.
Dvě význačná díla pro kontrabas. Prof.. stát. konservatoře v Praze F r a n t. Č e r n ý vydal za podpory min. školství a nár. osvěty ve sbírce DEdition Neuberte nákladem hud. závodu A. Neubert v Praze, dvě význačná díla. Jsou to >T e c h n i c k é studie pro kontrabss=, jež jako příprava k technickým studiím v palcové poloze hodí se výborně za dopiněk a pokračování každé kontrabasové školy. Studie ty třeba znáti každému kontrabasistovi. Cena Kč 60. Druhou sbírkou t hož skladatele je >30 E t u d e s-C a‑
p r i c e s« pro kontrabas. Etudy tyto jsou moderního rázu, přiléhajícího dnešni hudbě moderní a je při nich pamatováno na rytmus, výcvik v rytmu, střídání temp atp. Také tato sbírka jest za 60 Kč. Obě práce Cerného jsou nevyhnutelnou pomůckou pro vyšší ročníky hudebních škol, pro kontrabasisty v orkestrech symfonických a divadelních, jakož i pro každého hráče na kontrabas. Za-vedeny jsou iiž na konservatoři hudby v Praze a jistě se. rozšíří i v cizině.