Rok 1927	C Y k i i-	Strana 31

Suchý, Schnecker, Wieuxtemps. Mimo to účinkovala Jednota při 2 primicích. Program: Ríhovského mše »Loretta« s průvodem orchestru, »Veni sancte,« Smetana: >Scapulis suis,« Tregler »Ave« s průvodem houslí, Douša »Te Deum,« Čejka >Pange« pro smíšený sbor, soprán solo s průvodem orchestru a »Beránku Boží.« Dále při oktávu Božského Srdce Páně. Program: Vložky Ríhovského, Trégler >O Bone )esu« houslové solo. Na svátek sv. Antonína při mši sv. v 7 hod. Říhovský : mše k sv. Antonínu a Pange< č. 14. 20. června při mši sv. studentské, zpíváno z kancionálu a »Pange« od Tomáše. 20. prosince na akademii Orla-Zižkov, v paláci Radio. Provedena O. Zich : »Modlitba na Rípu « 26. prosince při slavnosti Terciářů. Program ponejvíce z koncertu v Mozarteum. Prázdniny trvaly 2 měsíce. Zpráva pokladní: úhrnný příjem: Kč 635'44. Vydání: Kč 656'30. Na knížkách uloženo Kč 1731'98. Na to přistoupeno k volbě výboru: Předsedou zvolen prof. Jan N. Boháč, místopředsedou a sbormistrem JUC Jaroslav Cejka, jednatelkou Karla Chalupecká, pokladníkem p. Antonín Novák, revisory účtů vldp. dr. Jan K. Vyskočil a p. JUDr Rudolf Nymburský, do výboru sl. Alberta Benešová, Anežka Siková, Marie Kuthanová. Kéž Pán Bůh žehná nadále naší milé Jednotě a všem nezištným a obětavým členům a příznivcům jejím.
Karla Chalupecká, t. č. jednatelka.
LITOMĚŘICE.

Farní jednota Cyrilská v Libáni provedla v roce 1926 následovní skladby: I. M š e. 1. Ze starého nastudování od Marhuly, Zapletala, Procházky, Žáka, Pivody, Halíka, Dobrovského a Tomáše. 2. Nově nastudovány mše: Singenberger (Stabat mater), Peinlopio, Záhor ký (Ceská mše), Procházka (Česká mše >Slyš Panec), Skuherský (Jako dítky), Kolařík-(Pastýřská mše), Lucca (Pastýřská mše), Lucca (Ceské requiem). Celkem nastudováno v roce 1926 8 nových mší.11.Vložky sborové a solové. 1. zesiaršího nastudování: od Kliky, Mozarta, Hausmana, Neznámého, Jiříma, Wůnsche, Maška, Dra. Máchy, Ressla, Kummeneckera, Vymetala, Beethovena, Ríhov kého, Halíka, Kolíska, Záhorského, Drahoráda, Gůttlera, Pfoffa, Horáka, Boše, Suchého, Fiedlera, Picky, Mitferera, lira. Orla, Nešvery (pašije). 2. Z nového nastudování: Jeremiáš (<Smutná jest duše má«, »Opona chrámová«), Zák-Suchý (»Smilování«), Binko (=Ave Maria stella<), Nešvera (=Zdrávas Maria<), Bendl (Zdrávas Maria«), Heffner (>Hvězdo mořská«), Cherubini (>O pie Jesu«), Tomáš Hynek (»Svatá noc«), Fůhrer (>Svatá noc«), Lucca (»Beránku Boží«), Ptáček (koleda: »Pastýři jdoucí k Betlému<), Pafha (>Zdrávas Maria«). Celkem za rok 1926 nacvičeno 13 nových vložek. — III. P o h ř e b n í z p ě v y jako v uplynulém roce. Farní škola Cyrilská měla ke konci roku 18 žáků (11 děvčata 7 chlapců) — dříve 30. Úbytek dítek vysvětluje se okolností, že v roce 1926 mnoho žáků přestalo školu pro dosáhnutý 14. rok navštěvovati, avšak v nejkratší době bude zase sbor dětský sesílen. Ve farní škole cvičeny byly s dítkami kostelní písně, jako »Ejhle oltář,« která se zde posud nezpívala, a které se lid naučil od dítek, takže se píseň tato často s oblibou zpívá. Farní škola pro-vedla samostatně o svátku >Tří králů« v roce 1926 Luccovu koledovou mši č. I. (ze staršího nastudování) a v den sv. Štěpána téhož roku Luccovu >Dětskou koledovou mši č. II.«, obě s průvodem varhan a dětského orchestru. Mše č. II. byla nově nastudována. V den Božího Těla zpívaly dítky »Chval Sione,» dle

Jičínského nápěvu, a o májových pobožnostech různé písně Marianské z kancionálů. V. K ů r 1 i t e r á c k ý blíží se rolcu letošního svému uskutečnění, neb péčí a laskavostí důst. p. předsedy, opatřeny byly za účelem jednotnosti lidového zpěvu a chrámového družstva v Pelhřimově nové zpěvníky (»Český kancionálc) s příslušným doprovodem varhan, takže v brzku zavzní v našem krásném farním chrámu Páně správný lidový zpěv, prostý všech kudrlinek a zbytečných, rušivých, nevkusných příkras. Dej Bože, by se talc v brzku stalo. Farní Jednota Cyrilská čítala v roce I926 — 22 členů. Zkoušek za rok 1926 bylo celkem 45 a s farní školou 22. Ke konci děkuje sbormistr všem členům, zvláště důstojnému předsedovi panu faráři Kulhánkovi za přízeň a lásku k naší jednotě v roce 1925 projevovanou a prosí jako i roky minulé své milé a upřímné Cyriláčky o další věrnost a lásku k jednotě »Zdař Bůh další naši práci<
řiditel kůru josef L u c c a, t. č sbormistr.
O S O B N Í.

Pěvecká obec čsl. v Praze udělila dirigentovi Akademického pěveckého sdružení v Bratislavě, universitnímu profesoru Dr. D. O r l o v i za víceletou, věrnou a příkladnou činnost pěveckou a zejména za vynikající zásluhy v hudebním a pěveckém životě Slovenska, čestný odznak s diplomem.
Zvony.	Zvony.
Velké zvonéní ve Švýcarsku. Katolickému chrámu v Gossau (Svýcary) dostalo se nových zvonů, dodaných firmou Růetschi A.-G. v Aarau. Zvonění tvoří šest zvonů tonů F. A, C, d, e, f, obsahuje tedy F-dur akkord, d-moll trojzvuk a a-moll trojzvuk. Jest to ladění harmonicko-melodické. Bronzová váha zvonů jest: zvon F váží 8426 kg, A 4445 kg, C 2545 kg,. d 1815 kg, e 1277 kg, f 1100 kg, úhrnem tedy bronzové váhy 19.608 kg, k čemuž pak přistupuje ještě váha srdcí, armatur a pod. Pozoruhodný jest cvláště zvon F o průměru 2'90 m, výšky 2'25 m, váha jeho srdce jest 375 kg, armatury 1782 kg; při zvonění tímto zvonem nutno tedy uvésti v pohyb 10.208 kg, k čemuž by bylo potřebí šesti mužů. Firma Růetschi byla založena ve 14. stol., a tento zvon F jest také největší zvon, který od té doby touto firmou byl ulit.
Obnovení památných zvonů. V zámeckém kostele ve Štětíně zbyly po rekvisici v r. 1918 dva zvony. Nyní se jednalo o to, aby byly dopiněny zvonem třetím. Úkol ten nebyl však snadný, nebof oba tyto zvony měly svoje tony v takovém nesouladu, že ne-bylo možno k nim navrhnouti nový zvon třetí. Pře-líti těch zvonů bylo by škoda, nebot tu šlo o vzácné výrobky starého umění zvonařského. Proto proslulý kampanolog prof. Biehle ujal se tohoto úkolu, který rozřešil způsobem nadmíru odvážným. Oba tyto zvony byly totiž tak opraveny, aby jejich tony aspoň pokud bylo lze, se kryly. K takto přizpůsobeným zvonům byl pak podle návrhu prof. Biehle-ho pořízen zvon třetí >Heldenglocke,< tonu H, o váze 3400 kg. Při-způsobení toto provedl prof. Biehle na základě předem stanoveného vědeckého plánu.