Strana 46	C Y R 1 L	Rok 1929

s Nejsv. Svátostí ukončilo den — byla farní slavnost sv. Jenovefy — a nic nemohlo býti dojímavějšího, nežli > Pange lingua, z nádherného Bachova chorálu od proslulého skladatele. Posledně slyšel jsem je ve štrassburském dómu právě před válkou, kdv Strassburk byl ještě německý. Pravé umění a Církev nemají obrazů raCových a národnostních.«

NIZOZEMÍ.
V dubnu Konal se v TilburgU církevně hudební týden, na němž bylo přednáeno o liturcii a hudbě církevní Přednášeli :Jar. Hansen (zpěvy mešní), Mannaerts (církev. rok), Theo Bosmann (pěstění hlasu), Dr. Kerssemakers (chorál), prof. Andriessen, Dr. Smijers, W. van Kalmthout, A. Vrauben. Při slavných bohoslužbách provedena Palesfrinova Missa Papae Marcelli, Dr. A. Diepenbrocka »Missa in die festo« koncert pro varhany C de Roojse. V rám i hudebního týdne provedeno oratorium »Sedm radostí P. Marie« na slova W. Smulderse od W. van Kalmthouta.
ŠPANĚLSKO.
P. Greg. M. S u ň o 1, benediktin Montseratský, který napsal znamenitou učebnici zpěvu chorálního, přeloženou do několika jazyků, vydal právě knihu NPaledgrafia Gregoriana<; kniha čítá 410 stran a líčí v 19 kapitolách notaci' chorální od jejího vznil<u. Líčení provází mnoho obrazů.
ITALIE.
Don L o r e n z o P e r o s i byl jmenován komandérem řádu sv. Mořice.

AMERIKA.
Kurs řehořského chorálu R. D. Ferretti-ho na Institutu Pia X. v New-Yorku.
Dom Ferretti pořádal v létě r. 1925 na Institutu Pia X. v New-Yorku kurs řehořského chorálu. Tato letní škola« byla slavnostně zahájena na svátek sv. Pavla, 3 i. června m. r. Kurs zahájila pr Wardová. Na to odevzdal D. Ferretti pí Wardové zlatou medaili řádu >pro Ecclesia et Pontifice«, který uděluje jí Svatý Otec, předsedkyni Institutu Pia X. jako projev vděčnosti všem, kdož v Americe přispěli k rozšíření hnutí liturgického, jehož počátkem je právě Institut. Po,om byly zahájeny přednášky. D. Ferretti před-nášel o formách hudebních v gregoriánském chorálu. Tento předmět rozdělil na 24 přednášky v šesti týdnech, trvání to >letní školy«. Předmět tento rozčlenil cpět na pět dílů, a to. všeobecné složení řehořské melodie ačásti, z nichž se skládají ; psalmodie všeobecné, a p-almodické zpěvy mše a obřadů; recitativy: zpěvy strofické; zpěvy z >Ordinaria Missae«. D. Ferretti použil při svých přednáškách četných a skvostných obrazů, jimiž usnadnil posluchačům pochopení všeho,
o čem přednášel. Partie, které byly příliš rozlehlé aneb velmi komplikované, než aby se daly shrnouti v obrazce, bvly vytištěny ve zvláštní brožuře. Z toho jest zřejmo, že nebylo ničeho opomenuto organisátory těchto kursů, a že bylo učiněno vše, aby usnadněno bylo posluchačům dokonalé porozumění všech vyučovaných předmětů. V přednášce D. Ferrettiho byly dva body, které především vzbuzují veliký zájem: 1. V přednášce o melodických formách D. Ferretti v'; dv nastínil původ a vývoj příslušných forem liturgických, takže tímto způsobem rozbor melodií dostal ráz krátkého pojednání o liturgii. 2. D. Ferretti vždy nechal jasně vyniknouti vztahům mezi hudebními fo,marni řehořskými a formami hudby moderní, ukaz..je tím, jak — přímo nebo nepřímo — všechny formy, 1<teré nalézáme v hudbě moderní, mají svůj
p čátek, svůj prvotní typ ve formách řehořských. Studium těchto melodií řehořských jest tudíž nezbytné pro každého hudebníka, jenž si přeje poznati moderní

umění. — K těmto 24 přednáškám o melodické formě připojil D. Ferretti ještě 5 přednášek z dějin řehořského chorálu, v nichž nastínil 5 velkých historických obrazů, nejdůležitějších v tomto oboru: vznik zpěvu řehořského, organisace jeho ve světě, jeho vítězné rozšíření ve všech církvích západnich, kde vytlačuje zpěvv mozarabické a gallikánsl<é, jeho dvojí úpadek rythmický a melodický, a posléze jeho obnovení v naší době. Kromě toho byly přednášenv i jiné předměty: rythmika řehořsl<á — pí Wardová; do-provázení podle zásad Desrocquettesových a Potironových -- Brager; polyfonie — Montani; vokalisování pro kněze — Ronan; hudba — Stevens. Letní škola Institutu Pia X byla ukončena krásnou veřejnou produkcí. Pořad se sl<ládal ze skladeb zastupujících všechny formy chorálu řehořského, jakož i,z pečlivě vybraných skladeb polyfonických.
HUDEBNÍ PRODUKCE
Přinášíme přehled hudebních produkcí v Praze o le‑
tošních Velikonočních svátcích, pokud bylo nám lze
je opatřiti. Bylo by záhodno, aby p. t. řiditeié 1<ůru
nám seznamy tyto, jakož i zprávy o významnějších
produkcích zasílali. Jen tak možno čeliti úsudkúm, že
v Praze na našich kůrech se nic kloudného nedává,
jal< i v novinách bylo již možno čísti.
V dómě sv. Vítském (řid. Karel Douša). Zelený čtvrtek: Palestrina: Missa bre is, vložky Douša, Haller, Skuherský, Foerster, Hanisch. V e l k ý pátek: Witt, Křížkovský (sbory k pašijím), Douša. Ett, Jac. Gallus, Tůma (O vos omnes). B í l á sobota: Palestrina: Missa lesu Redemptor, Zachariis, Grossi, Viadana, Haller, Foerster, Mitterer, Anerio, Douša. Hod Boží: K. Douša: Missa solemnis, Thielen, Mitterer, Douša, Koenen. Pondělí velikonoční: K. Kubát: Missa solemnis, Mitterer, Skuhersl<ý, Foerster.
Usv.LidmilynaKr.Vinohradech. Zelený čtvrtek odp. a Velký p á t e 1< odp. Cyr. Jednota provedla Goller: Velkopáteční kantáta pro smíšený sbor a varhany, Vojt._ Říhovský: Křížová cesta. O vzkříšení skladby V. Ríhovského, mezi nimi Velikonoční sbor pra stniš. hl. žest. nástr. a varhany (rukop. nov.). Hod Q o ž í: Mše: Max Filke Missa solemnis op. 166 z prův. varhan.
Na Vyšehradě _provedla Cyrilská Jednota na Velký pátek odp_ Kíhovský : Křížová cesta a Výčitkv Spasitelovy z Ceského kancionálu.
Z i ž k o v. Cyrilská jednota provedla skladby Dra Dvořáka, (Stabat Mater č. 3, 7, 4) Čajkovský. Na Velký pátek: Kamnrerlánder : Velkopáteč i<antáta e Cerná noc«. H o d B o ž í: V. E. Horák: Mše VI. D mol. Pondělí v e l í k.: Tregler : » Missa brevis«. Varh. skladby Guillmant, Ravanello' (Dr. Michl).
Praha. U Dominikánů. Na Velký pátek odp. Picka: Umučení Páně, Allegri Miserere« skladby Fibich, Dvořák, Kolář, Tedeschi. Na Bílou sobotu: Picka: Te Deum, skladby Kolář. H o d Boží: Fr. Picka: Missa Fesfiva. P o n d ě l í v e l i k : Kubát: Missa in hon. s. Norberti.
U sv. Aloise na Kr. Vinohradech. Na V e 1 k ý Pátek : Kíhovský : Křížová cesta, Fr. Witt : Improperia, J. C. Sychra: »Na Golgotě«.
U Křiíovníků. Zel. čtvrtek odp. Skladby: Foerster, Fránek, Liszt (Zalm 23) Saint-Sai;ns, GIaser, Springer, Hofmann. Vzkříšení: Ríhovsl<ý : Te Deum D-dur. Skladby Haller, Ditters z Dittersdorfu, Herle, Gregora Hod Boží: Dvořák: Missa in D., skladby A. Foerster, Griesbacher, Weisich, Picka,