Rok 1925	C Y R I L	Strana 13

videlně se zpívá při Lurdských pobožnostech měsíčních a každou neděli při půl 12. mši svaté. K. Chalupecká, jednatelka.
D. J. C. V HRADCI KRALOVE.
Farní jednota Cyrillská v Libáni ustavila se dne 30. listopadu 1924 ve valné své hromadě, konané v kanceláři zdejšího důst. farního úřadu. Ve valné hromadě zvoleni byli: dp. František Kulhánek předsedou ; p. Lucca, řiditel kůru, místopředsedou a sbormistrem; p. Ulman jednatelem; pí. Hanelková pokladnicí; p. Weber, p. Linhart, pí. Ulmanová, pí. Javůrková, pí. Luccová, sl. Marie Straková, sl. Marie Moravcová, sl. Marie Najvotová, členy výboru. Zprávu o činnosti jednoty podá sbormistr sl. „Obecné jednotě Cyrillské” po Novém Roce, neb není posud rozhodnuto, které skladby o Vánocích provedeny budou. Současně oznamujeme, že při naší jednotě utvořila se „Farní škola,” kterou _navštěvuje nyní 30 žáků a žákyň, které v den sv. Stěpána a v den sv. »Tří Králů= provedou koledy. Zřízení kůru literáckého se projednává.	V z. J. Lucca.
D. J. C. V OLOMOUCI
Farní Cyrilská Jednoty u Dominikánů v Olomouci (od června 1924). Na Boží Tělo zpívaná mše od Vojt. Říhovského op. 74. 29. června opakována u Kapucínů. 14. září na Velehradě Schubertovu mši pro mužský sbor v překl. P. Střížovského. U hrobu nezapomenutelného p. arc. Stojana smuteční sbor od Bl. Becka na slova P. Střížovského. 5. října u Dominikánů při Růžencové slavnosti: Drahlovského »Ceskou mši op 265< a Marhula op. 2. »Tě Boha chválíme.s 28. října u Dominikánů tichubertovu mši. Večer při akademii v Lid. domě: Říhovsltý op. 84 čís. 1.. Smetana » Věno< (smíš. sbor J. C. Sychra) a mužské sbory: Bendl »Svoji k svému< a Di. Javůrek »Na Moravu.< 7, prosince při sjezdu lidové str. v Nár. Domě Říhovského op. 84 č. 1. 8, prosince při 'svěcení varhan u P. M. Sněžné provedeny skladby výhradně Vojt. Ríhovského op. 84 č. 10 (při vítání p. biskupa) č. 1 (při svěcení), op. 74, op. 13 čís. 11 (k offertoriu). Večer při zakončení slavnosti op. 84 čís. 9 a Marhula op. 2. Na varhany ochotně doprovázel p. Budík, operní kapelník čes. divadla. Na Boží Hod vánoční u Dominikánů na »jitřní< Fr. Kolářík, Pastýřská mše do F-dur. J. Malát, Pastorella »Vzhůru bratři<. Chvalte ústa pastorální od Reim na. Od listopadu cvičeno v Salesianu, kdež nám byla propůjčena správou arc, semináře velká místnost SSS. Zkoušky konány pravidelně v pondělí a ve středu za osobního řízení p. sborm. Becka. Vřelý dík patří též důst. P. Dr. Martinů, který vždy s ochotou doprovází zpěv na varhanách. Nový rok zahájen slavnými bohoslužbami u P. M. Sněžné. Po mši sv. praeludoval p. kap. Budík na thema vánočních koled. Podobná postludia budou častěji opakována, poněvadž výnos sbírek při tom podniltnutých slouží ku splácení dluhů za nové varhany, které byly postaveny firmou M. Strmisko a F. Imrích z Uher. Hradiště.

Z CYRILSKÉHO RUCHU V CIZINĚ.
Z Říma.
»Note d'Archivio., Mons. Casímiri začíná v Rímě vydávati novou publikaci, zvanou »Note d'Archivio" t. j. archivální poznámky. Nechtěl jí dáti jména Archiv historie hudební<, protože bude obsa

hovati mimo práce a doklady různých jeho spolu-pracovníků také i menší záznamy a i pouhé archivální poznámky. Vychází 4 krát ročně v edici » Psalterium" Roma, Piazza S. Giovanni in Laterano 4. Stojí pro cizinu ročně 38 lir. Revue tato chce věnovati zvláštní péči oznamování a recensi různých děl z historie a kultury hudební, pokud budou publikována u různých národů. Rovněž bude přinášeti rozbor a kritiku nových vydání klasických autorů, budou-li si toho vydavatelé přáti a zašlou-li do Říma jeden exemplář vydaného díla. Oprava jest vzorná: každý sešit asi o 120 stránkách ve formátu 81 jest opatřen indexem. První sešit z 1. března 1924, má tento obsah: 1. Casimiri R. 9. května 1525. 2. Casimiri R. Hudební památky z Praeneste století XVI. 3. Mercati A. Melchior Větší, autor nadšeného nekrologu Palestrinova. 4. Casimiri R. Firmin Le Bel di Noyon, římský učitel Palestrinův. 5. Vale G. Poslední léta Vincence Ruffa 6 Guerrini P. Kanovníci kantoři v kathedrále v Bresci. 7 Casimiri R. Denníky sixtinské. Recense. Bibliografie. Poznámky. Sešit přináší 2 autografy Palestrinovy, jeho podobiznu a mottet »Puer« pro 6 hlasů (10 stránek) Firmina La Bel.
Provolání gen, sekretariátu „Italského sdruženi sv. Cecilie”. Nechceme ho uváděti zcela, ale jest i pro nás významný. Vychází ze zásady, že nepolitické hnutí katolické, právě proto, že sdružuje katolíky pro intensivnější pěstění života náboženského nemůže nemíti zájmu o hnutí ceciliánské,
(u nás cyrillské). Není zajisté liturgie nic jiného než náboženství, jak je prožívá církev svatá: tudíž jest i potřebnou a mocnou vzpruhou duchovního života pro každého jednotlivého věřícího. Ale nelze si my-sliti liturgie bez církevního zpěvu a bez chorové discipliny: obé se nejvíce a s největším úspěchem pěstuje ve spolcích ceciliánských (u nás Cyrillských jednotách). Nelze tedy pochopiti, že katolická sdru žení úpině ignorují liturgický zpěv. Jest nutno vrátiti se ke zpívané liturgii, která našim předlrům bývala vydatným zdrojem náboženského života, jestli se chce vážně začíti s obnovou života katolického v Kristu. Má za to, že věřící mají nabýti prvního pojmu křesfanské ukázněnosti v liturgických shromážděních: v nich se naučí jak a kdy se má státi a - klečeti v kostele, kdy a jak zachovávati ticho, odpovídati najednou na daný pokyn, pohybovati se spořádaně a slušně. Toto právě propůjčuje křesfanu vzezření důstojné a ušlechtilé, dle něhož ho lze rozeznati od iných lidí třeba také organisovaných. Jest charakteristickou pro Italy výtka: V posledních dobách naše spořádané katolické šiky měly tolik síly, že jejich hlasu muselo býti slyšeno a dbáno mimo kostel —
(v politice), ale jakmile vstoupily do kostela, oněměly a jakoby vstoupily na území cizího jazyka (ítalský zpěv církevní a hlavně lidový byl naprosto skoro zanedbán) — Doufejme, že toho u nás nebude. Církev sv. důrazně se ozvala; kolikráte pozdvihla svého hlasu, aby politovala výstřelků v liturgii a klerus i lid zpět zavedu k praktickému životu liturgickému, věkovitou tradicí zasvěcenému. Úzkostlivě zavírá své známé Motu proprio papež Pius X.: »Konečnědoporučujeme, abyste se se vší horlivostí přičinili o provedení těchto moudrých reforem, po nichž ode dávna toužiii a volali tak mnozí, aby neupadla v opovržení sama autorita církve sv., když už je po několikráte předložila a zase znova jejich zavedení ukládá.< Nemá tedy býti vděčnou po-vinností nepoliticky organisovaných katolíků, abv jakožto synové církve sv. uposlechli sv. Otce, snažili se o zavedení těch reforem a připojili se ke hnutí ceciliánskému (u nás cyrillskému)? Pryč s předsudky, výmluvami, neporozuměním, nedbalostí! Všichni musejí se spojiti a spolupůsobiti. S hora církevní