14	CYRIL čís.--I.

ril<y a co dobrého (někdy i nedobrého!) tam uvidíme, to u nás uplatňujeme. Děje se tak s istou kritilzou a často i blahým vědomím, že v mnohém vynikáne nad nimi.
Blahé to vědomí pocifujeme zvláště když ěříme s 1y své na koibišti umění hudebního. Zprávy z Francie a přítomná zpráva z Ameriky jest toho důkazem.
Nadšený ctitel hudby chrámové a věrný zákazník >Cyrila«, náš milý krajan pan Ráša Stanovský, řed tel kůru u sv. Jana Nep. v St. Louis v severní Americe píše mni následující:
A4ilý důstojný pane! Po několikaletém toulání usadil jsem se zde v té »svobodné« Americe ve větší,-r českém centru v St. Louis, byv požádán, bych převzal u zdejší — prvA to české osady v Americe — místo varhaníka a ředitele ]<ůru. Sotva jsem se tak trochu zařídil, vypukla nešfastná válka a byli j_me po celou dobu od vás odříznuti. Cítával jsem s velkým zájmem »Cyrila« i vaše nadšené články, tuším z llrahno-Újezda. Těšil mne vždy zájem mladých kr,ěží o reformu církevní hudby. Bylo jí nanejvýš zapotřebí!
Válka vyvolala poměry chaoticl<é a doufam pevně, že jakmile se ten socialistický jakobinismus vybouří, že nastanou s pomocí Boží poměry utě ené.
O sobě psáti nebudu; mys.ím, že bratř k (ti1sgr. Dr. Otto Stanovský) se Vám o mně zmínil, lak se mi zde vede. Bohu díky, byl jsem vojny sproštěn a tak všech nepříjemností ušetřen. Cítíme zde vojnu jen ve veliké drahotě, jež ale ned s se ani zdaleka srovnat s Vaší! )e prý tu u nás jako v rá,i.
A přece Vám něco závidím. Matičku Prahu. Jste u pramene! Změnilo se i tam mnoh a zajisté při Vašem oboru bude nyní ve škole velmi mnoho nepříjemností — přestřelujeme Čechové vždy i v radikalismu a umoudř.me se, až nám cizí trocha ty makovičky natiukou — ale per aspera ad astra.
(Příště dokon.)
n	r
RčJZíNE ZPRAi/Y.
Zajímavá a spolu smutná čísla. V časopisech byla uveřejnena statistická data o pražských ko ,certech a zábavách. z nichž se dovídárne, že za minulý rok v jediné Praze bylo povoleno 36 tisíc různých hudebně zábavních produkcí, tanečních zábav a večírků —čili jinými slovy: připadlo jich na i<aždý den v roce 1919 nic v:c a nic méně nez	zrovna s t o ! Tančí se tety kaž oden,ně průměrně ve 100 l-ražský,h místnostech, které se osvětlu;í a vy,ápě;í a kde se denně zbytečně utratí celé spousty národního jmění. Srovnáme-li s tímto mnolratisícovým počtem počet »veřejných koncertů, přednášek a ostatních (rozuměj : ušlechtilých) produkcí«, zarazí nás ohromný roz.íl: bylo jich za celý rol< v celé Veliké Praze pouze 2065. A přece bychom tolik potřebovali v dnešních přechodných dobách, abychorit se velmi vzdělávali, abychom se učili přemýšlet a správně na-zírat na různé věci, abychom se zušlechfovalt pro veřejný a společensl<ý život těžce vybojované národní svobody. A zatím se tu za den provede 100 tanečních zábav a pouze — pět koncertů, přednášek atd. Kdo sleduje venkovské listy a poměry ven' ovs é, ví, že tomu není tam lépe. Tu je výborné výchovné pole Cyrilských jednot i mimo chrám. Buditi zpě.,em národním lásku k národu a nadšení pro ušlechtiié umění !
Jubileum. Na den 4. února připadá 100letý úmrtní den strahovského biblioteká:e a horlivého vlastence, zasloužilého sběratele pamětí literárních a um2leckých, autora na svou dobu výborného díla : Vš obecného histor. slovníku umělců v Cechách, na Moravě a ve Slezsku. Spokojujíce se touto zprávou,

sdělujeme, že přineseme o Dlabačovi a jeho díle svým časem zajímavé zprávy z povolaného pera.
. onservátory hudebních památek nově byli jmenováni v Cechách prof. Kat. E m i n g r o v á, K a m i l V o b o r s k ý, řed. kůru v )indř. Hradci (pro hudební nástroje), prof. J o s . V y c p á l e k v Choceradech (pro Benešovsko). Na Moravě: prof. G Cernušák v Brně, prof. Jar. Granát v Brně, fin rada Kabeš v Brně. Ve Slezsku: Jar. Budík, dirigent v hlor. Ostravě (pro klášf. a k st. archivy), Jar. C e l e d a, virtuos na ho.:sle v Meziříčí u Opočna (zám. archivy), V á c. H o b z í k, říd, učitel v Opavě.
Office Musical »du Guide du Concert« v Paiížl oznamuje, že první večer.»de 1'Essai de Rénovation du Concert` byl věnován česl<é hudbě, a i Ile Blanclie Selva byla pověřena, aby učinila ji srozumitelnou nejprv živým slovem, potom na klavíru. Velká uměll<yně nejprve ukázala naprostou originalitu a velkou životní sílu české školy, potom přešla na příklady, ze Smetany na Nováka, Suka a Stěpána. Pí. Osuská-Vachková podala zajímavý nástin lidové písně české i slovenské.
Úmrtí. Učená a vynikající hudební spisovatelka francouzská, s1-. M a r i e B o b i l l i e r o v á, jež se skrývala pod literárním pseudonymem M i c h e 1 B r enet, zemřela 8. listopadu 1919 v Paříži. Účastnila se hnutí způsobeného Bordesem se zpěváky ze S int-Ciervais pro obnovu posvátné hudby. Kromě četných článků v časopisech círk. hudebních uveřejnila více prací o dějinách symfonie (1882;. o Grétry-oví (1884), o Palestrinovi, Haydnovi, Haendlovi a zvláště o hudbě v staré Francii. R. 1917 vydala svou »Hudbu a Hu. debníci staré Francie«; vydala pozoruhodnou Knihu »O hudebnících v Sainte-Chapelle du Palais«. Zena nejvýš vzdělaná a neobyčejně jednoduchá pracovala neúnavně na poli hudby církevní ve své viasti.
Berlínská „Notizen•' zaznamenávají zprávu, ž , prý pěvecký sbor papežský, kapella Sixtinská, jehož obraz spolu přiná ejí, po prvé za svého staletého trvání podnikne koncertní cestu do Ameriky. V Novém Yorku pořádá prý koncerty ty hudební společnost sv. Rehoře. Pravdivost zprávy té nemohli jsme do-posud zjistiti.
)Drobnosti z hudebního našeho ruchu. Ve vánočním období s úspěchern vystoupil řed. kůru a virtuos na varhany A n t. L e d v i n a, řed. kůru v Kutné Hoře, v XV. populárním koncertě C.;ské Filharmonie. Hrál mimo v: rhanní part v Lizstově »Hunské bitvě« a Fibichově »Pádu Arkuna« sóla na varhany, o_ tíži u Enr Bossiho ko, certní skladbu«, L. Bcél . annovu fantasii dialoguée s orchestrem, L;zstovo Preludium a fugu na jméno Bach a Kličkovu fantasii na Smetanův Vyšehrad. — C e n y A k a-d e rn i e v ě d a u měn í v odboru hudebním obdržeti: 4. cenu výroční 2000 K K. B. Jirál<, kapelník i\érodn ho divada v Brně, za předloíenou symfonii C-moll op. 10, li. cenu výroční 800 K Boh. Martinů, učitel nudby v Poličce, za >Česl<ou rhapsodii< pro orchestr, III. cenu výroční 500 K Gustav Roob, hudební skladatel, za operu >Ovčákova I<letba«, — Na oslavu šede_átých narozenin J. B. Foerstra pořádal zpěv. spolek Hlasoň v Nové Pace dne 21. prosince m. r. koncert ze skladeb mistrových, z nichž muzské sbory Hlasoni jsou věnovány. — Skladatel, doposud dirigent vinohradské opery O t. Ostrčil jmenován jest dramaturgem Národního divadla. — Od 1 . ledna 1920 byla konečně rozhodnutírn Národního shromáždění sestátněna p r a ž s k á k o n s e r v a t o ř. —Jednota hudebních stavů po-čala začátkem roku pro své členy vydávati měsíčník »Hudební výchova«. Vede jej redakční kruh, odpovědný redal<tor řed. Ant. Hromádka v Brně. Má se v něm uplatňovati hlavně paedagogická ten-