168	CYRIL č. 10. roč. XLIV.

doporučujeme :
Dr. Fr. H r u b í I<: Svatý Týden v malém far-ním kostele se sbory od N. KUBATA o 152 stranach pro nejmenší kůry K 1'80. Recitátory a vícehlasé sbory Kubátovy zvlášt po 72 hal.
J. C. S v c h r a: Na Gollgotě, oratorium Veil<opáteční pro smíš. sbor, sóla a varhany. Partitura K 3'60, hlasy po 43 hal.

Z předmluvy zpěvníku. Písně Starého zá-	J. E• Zelinka: Trojhlasé sbory k pašijím
kona, gruntovní a velmi utěšené, někdy od kněze	na Květnou neděli a Velký pátek 1 K, hlasy
Václava Miřínského dobré paměti muže šlechetného,	(soprán, alt, buryton) za 48 hal.
ctnostného, příkladného života složené. I jiné písně	— Improperle na Velký pátek pro soprán,
z Starého a Nového zál<ona s důvody doktorův sva-	alt a baryton (velmi snadné), 20 hal.
tých ... Též také sedm písní o sedmi smrtelných hří-	Objednávky rychle vyřídí ších s mnohými důvody 1< vejstraze od zlého a k na‑
bytí dobrého každému velmi potřebných. To vše od	OBECNÁ JEDNOTA CYRILLSKÁ
téhož skladatele kněze Václava Mířínského složeno I	V PRAZE II., FERDINANDOVA TŘ. 6.

(I.	d'	II vy ani z r. 1567,	vvd. Z r. 1577). Exemplar
Cyrillo-1lethodetská knihtiskárna. V. Kotrba v Praze.	Nákladem Obern~, Jednoty CFrillske.

byla objektivní posouzení jednoho pražského státního úřadu, jak svou neznalostí jest na překážku volnému rozvoji varhanářství; neušlo tužce censorově naše občasné otištění starých rozmarných písniček o Sabatci a j. Naše celé vedení bylo úředně zdejším policejním úřadem označeno jako nelojální. Žádali jsme totiž, aby časopis náš doporučen byt žákovským knihovnám. Policejní úředník podal vyjádření, že to není možno dovoliti, protože prý vychvalujeme hudbu anglickou, zvláště že skladbám francouzsl<ým dáváme přednost před německými a docela máme celé články o anglické hudbě. Dol<ument ten je na policejním ředitelství, jestliže nedošel zničení s ostatními důkazy tehdejšího vedení. Ubohý Ravell, Paul Ducas a jiní imprešíonisti francouzští, jak těžkou hlavu zpír sob'.li policejnímu úředníkovi, který o hudbě neměl ani ponětí! Nyní doufáme, že náš přítel Velišek, dlící v Erdinctonu, s námi letos zajímavého opět sdělí o proudech nynější církevní hudby anglické a že vy nikající virtuos na varhany a znalec círk. zpěvu v Holandsku, Dr. Haygens, bude opět s námi ve spojení.
Zákon o právu autorském připravuje prý Italie. Všecka literární, hudební a umělecká díla, která a řadu let po smrti tvtircově stávají se volná, mají po této lhůtě propadnouti státu, tak že za každou jej;ch reprodukci třeba platiti státu tantientu. Tomuto zákonu mají býti podrobena i díla, u nichž lhůta ochranná (v Italii 80 let) prošla.	-er.
Pražská konservatoř. Ředitel K lan vzdal se svého místa a správou uměleckou pověřen senát,
němž zasedají profesoři Novák, Klička, Nlařák, Spilka. Dr. Branberger předal administrativní úřad prof. Spilkovi a zustal docentem dějin hudby. Zástupcem vlády místo bývalého kuratoria jmerován poslanec S. Sol<ol. Ředitelem jmenován není nikdo. Pomýšlí se, aby konservatoř rozšířena byla v některých oborech na vyšší účeliště, čímž by měla dva stupně, nižší po způsobu školy středr;í a vyšší dle parmy universitního studia. Do prof. sboru povolán vynika'ící skladatel J. B. Foerster. Konsěrvatóř pře-jata do státní správy.
Zpráva o obecní notě. Pro ty, kteříž ne-vědí, co a jal<á jest to obecní nota. Zpráva se o tom tato činí, že v jednom verši zavírají se čtyři Clausule a v každé clausuli osm not aneb čtyři veršíky a v každém veršíku vosm syllab, kterýmž poetové říkají carmina iambica dimetra, na kterouž míru a po-čet not neb syllab mnoho jmén jest složeno a každá jinou notou se zpívá. jako: Veni redentptor, Veni creator, Devo creator, A solis ortus, O lux beata a téměř všecky postní i jiných a všech na třicet. Též písní obecních mnoho, jako: Zdráva, jenž jsi po-zdravena, V moci v múdrosti, Stvořiteli Duše svatý, Utěšený nám den, Votče Bože všemohoucí, Jestif psáno dávním rokem, Navštěv nás Kriste žádúcí, Ach muoj smutku, O Sybille, Všichni věrní křesfané, O velikét jest potretí, Bůh Votec Syn, Stvořitel všeho sveta A kdyby se měly všecky vyčítati, nabylo by se jich též třiceti atak všecko okolo šedesáti. Tof jest ta obecní nota, když na ni přijde, zpívajte, kterou chcete.	Jan T á b a r s k ý z Klokotské Horv.

je jako alligát v univ. Knihovně pražské (sign. 54 F 169. Poněvadž je Jan Táborský podepsán pod zprávou v obecní notě, jest vydavatelem celého zpěvníku.
Liturgie a liturgický jazyk. Článek dra. D. Orla: >Reforma liturgie a liturgického zpěvu4 v posledním čísle Vašeho časopisu, vzbudil veliký můj interes a dovoluji si Vám proto zaslati těchto několik řádků, ovšem bez jal<éhol<oliv nároku na jich uveřejnění. Páně dr. Orluv podklad jest zajisté důležitým mezníkem ve vývoji české cirl<evní hudbu a za-sluhuje proto pozornosti co největší kruhů nejširších. Pět možností, které p. doktor vypočítává, jsou jistě toho druhu, že o Každé zvlášt nutno uvažovati, každá má své světlé i stinné stránkv. Leč na jednu velmi důležitou, ba zásadní věc p. doktor nevzpoměl :totiž, jak bude upraven poměr církve ke státu československému Na mnohých stranách, zvláště socialis;-ckých, padlo heslo: rozluka církve od státu, Kteréžto má velmi vážné zaslance i v jiných politicl<ých stranách (CStD) a nutno se jím proto zcela opravdoví zabývat. Bude-li provedena rozluka církve a státu, což je při nynějším s'ožení Národního shromáždění velmi možné, bvli bychom tím postaveni před zcela jiné možnosti, než jak se nám jeví nyní. Církev stali by se jaksi podnikem mimoveřejnýnt a jako Taková by přirozeně zůstala ve svém dosavadním rámc;, udržovala by liturgii latinskou se vší její nádherou i scénickou posvátností a první její povinnosti b bylo, pečovati o latinskou hudbu úrkevní, která chorá mnohé pilíře hudby světové a její základ — chorál — jest kolébkou vší hudební vyspělosti. Církev katolická, jako taková, jest postavena jednou na zá Kladech i fmských, t. j. latinských, tvoří jakousi věřící internacionálu a považoval bych za příliš nerozumné roubovati na její ztrouchnivělý kmen výhonky českcslovanské. V prvém nadšení se vždy trochu přestřelí. Jinak by ovšem bylo, kdyby círl<ev měla nadále podržeti postavení, jaké zaujímá nyní. Tud by v; žadovala úpiné znárodnění (viz možnost d 1) do všech důsledků, ve všech směrech, od toho _missálu až do vedení svého a pryč od Říma!	Steva Fischer.
Pod titulem <Liturgie a liturgický jazyk, budeme uveřejňovati došlé dopisy jakéhokoli směru, neberouce za ně redakční zodpovědnosti. Pro informaci jest nutno zvěděti názory, jsoucí i mimo náš tábor. Podpisem tohoto článku kryje se čilý znatel církevní hudby mladé generace.
Předplatné na Cyrila` příštím rokem zvýseno na 40 K
K době postní a velikonoční