Cyrillo-1lethodéjská knibtiskárna. V. Kotrba v Praze. — Nákladem Obecné Jednoty Cyrillské

152	CYRIL č. 9. roč. XLIV.

nějaká učená komise. Ne vždy hymny národní jsou hudebně nejcennější. Vypsání ceny zajisté k tomu čelí, aby lidu posl<ytnut byl pro výběr hudební a textový materiál nejlepší.
Národní divadlo pro budoucí rok zamýšlí jako novinky J. B. Foerstra »Nepřemožení˘ s Mařákem, Horvátovou a Humlem v hlavních úlohách, R. Zamrzly »Simson« na slova Zavřelova, Jar. Křičky »Ogaři« na slova Kaldy. V. Talich má býti angažován za 1<apelníka
K starobylé naší písni Svatováclavské po-znamenává č. S. druhého ročníl<u »Naší řeči«, po-jednávajíc o zbytečných purismech v našich starobylých modlitbách: »V písni k sv. Václavu staré »nedej zahynouti nám i budoucíma opravují proti duchu starého Jazyka na »ni budoucím«. Neškodilo by nám rochu úcty k takovýmto opravdu posvátným památkám po otcích. Co by tak asi říkali Němci člověku, který by jim přišel s napomenutím, aby se modlili: »Unser Vater, der du im Himmel bist«, protože se neříká Vater unsera?«. Připomínáme, že ještě Steyerův Sv. Václ. Kancionál (VI. vyd. z r. 1746) ba i kancionál Pohořelého (z r. 1849) uvádí text správně »nám t budoucím«.	-er.
Zbytečné nařízení. C. a k. ministerstvo války, odd. XXI. zastavuje dnem 27. září výběr čili rekvisici cinových píštal v celém Rakousku. Tak ohlašuje říšská organisace varhanářů v Rakousku všem zúčastněným firmám. Vedoucí kruhy říšské organisace varhanářů svým důvěrnictvím v bývalém ministerstvu války při-spěly k drancování cínu v našich varhanách. — Mimo to nám deklamovali, že varhany ze zinku prý isou ještě lepší než staré cínové, že prý to není žádná ztráta. když se vydají. Plech zinkový za ně-kolik let zajde rzí.
Ze zemí slovanských. Prof. Stan. Newiadorrrski počal ve Lvově vydávati nový hud. list: »Gazela Muzyczna<.. — Ve Varšavě utvořil se nový spolek učitelů hudby, který za předsednictví p. Romana Statkovského ve dvoraně malého divadla přijal na-vržené stanovy a pojednal o postavení učitelů hudby na školách i v soukromí. — Varšavská Filharmonie zahájila nové období své činnosti. Na programu mimo veliký počet novinek polských má symfonické.básně Vít. Nováka. — V Záhřebě založena »Hrvatska FilharmonijaR na povznesení hudebního života na slovanském jihu. Členové jsou čestní, zal<ládající (2000 korun) dopisující, přispívající (12 K). Nová společnost chce uspořádati velikou kulturní slavnost na pamět stých narozenin skladatele Vatroslava Lisinského v roce 1919. — V Celji založena slovinská škola pěvecká v Národním domě Celjským pěveckým družstvem. — Hrvatský skladatel a varhaník Dru gutin Trišler, (nar. 31. října 1857 v Djakově) žák našeho skladatele Skuherského, zemřel 14. srpna t. r.	-er.
Při soutěži zpěv. spolku Pražského Hlaholu na původní sbory v r. 1918 udělila porota z pp. Vít. Nováka, J. Suka a Fr. Spilky ze zadaných m u ž s k ý c h sborů první cenu 300 K skladbě s heslem -Z temna- (Dr. Boleslav Vomáčka v Mladé Boleslavi), druhou cenu 200 K sboru s heslem »K= (Theodor Kbssl z Plzně). Uznání bylo vysloveno skladbě s heslem »Návrat˘, »Boj nynějšíx, »Vzhůru srdce-< a »je krásné růsti na domácím poli Ze s m í š e n ý c h sborů obdržely první cenu 300 K sbory s heslem Záblesky« (Jar. Křička na Král. Vinohradech), druhou cenu sbor s heslem »Naše jaro< (Lad. Vycpálek na Král. Vinohredech). Uznání bylo vysloveno sboru s heslem »Vesna,.	er.
Jak přepisovati chorál do moderní notace? Pravidla ta jsou dosti Komplikovaná a různé

jsou o transkripci názory. Český chorá 1 však nutno v moderní notaci podříditi pravidlům, kterými se řídily rul<opisy a tisky 15. a 16. stol. V nich chorál jest jednoduše notován t. zv. rhombou, kosočtvercovými, pinými notami chorálními bez ohledu na pod-ložený text. Ke konci jednotlivých melodických frází tištěna jest na poslední slabiku dvojitá rhomba čili bistrofa. Jestliže rhomby přepisujeme notami o s m i-n o v y m i , nutno končiti hudební věty notou č t v r t o v o u na konci každého odstavce. Tím notace českého chorálu, k němuž patří na př. introity rorátní, půjde ve šlépějích staročeských památek.
Gounod a Mozart. Ze života slavného francouzského skladatele vypravuje se tato zajímavá episoda. Když bylo fiounodovi padesát let, řekl mladistvému adeptu hudebního umění: učím hlouběji vnikáš ve své umění, tím více budeš si vážiti velikých mistrů minulosti. Ve tvém stáří bylo mým heslem: »Já!« V dvacetipěti letech říkal jsem již: »Já a Mozart!« Ve čtyřiceti však »Mozart a já!« a dnes říkám: »Mozart!-	-er.
Papež Benedikt XV, a hudba církevně. V neděli po Nanebevstoupení Páně přijal papež Benedikt XV. v konsistorní aule učitelstvo a žactvo papežem Piem X. zřízené školy pro církevní hudbu v Římě. Jest skorem výhradně dílem jesuity P. De Santilro, jenž musil zápasiti s největšími obtížemi, prve než se mu zdařilo ústav dovésti k netušenému nynějšímu rozkvětu. Don Lorenzo Perosi propůjčil vlastně dílu tomu jen svoje zvučné jméno. Protektor ústavu kard. Bisteli projevil v oslovení svém radost nad tím, že přes doby válečné ústav rozkvetl a to tak, že nikdy neměl tolik žactva ve všech kursech jako letos. Dobře osvědčily se nově zavedené kursy večerní, které dávají možnost duchovenstvu farnímu hojně bráti na nich účast. Piem X. založená pěvecká škola pro chlapce v San Salvator in Lauro byla znovu vzkříšena a k ústavu pro církevní hudba přičleněna. Ukolem jejím bylo původně opatřovati basilikám patriarchálním vycvičené zpěváky. Pozoruhodná a pro přátele církevní hudby potěšitelná byla odpověd sv. Otce. Pravil, že spatřuje v ústavu pro církevní hudbu drahý odkaz svého předchůdce a pokládá za svou povinnost, zvláštní pozornost věnovati nástroji znamenitému, který Pius X. mu vložil do ruky k dalšímu provedení reformy hudby církevní. Kromě Boha sluší přední zásluha o potěšitelný rozvoj podniku zvláště četným dobrodincům, především ze Spojených států severoamerických, kteří opatřují finanční prostředky 1< zabezpečení ústavu. Papež projevil pevný úmysl, snažiti se pro další rozvoj učiliště pro círk. hudbu a projevil vřelé přání, aby se ještě rozmnožil počet těch, kteří se na učelišti naučí pravému způsobu chorálního zpěvu a podání klassických děl římské školy a přičiní se o reformu a rozšíření církevní hudby, jak se o to snažil Pius X. Oni kněží budou díla Páně velebiti, kteří se v římské škole naučí prováděti zpěv církevní tak, aby to byla modlitba. To je, co mu leží na srdci, aby církevní hudba byla povznesení duše k Bohu. K tomu srněřovala všecka péče a snaha jeho předchůdce, k tomu musí vždvcky směřovati strážci vůdčích zásad církevní hudbu.	-er.
Nový neznámý papyrus s notami uveřejnil prof. W. Schubart ve zprávách o zasedání Berlínské akademie. Běží tu nejspíš o ukázky hudby z nějaké hudební příručky. V rukopise jsou zvláštní řádky pro text, zpěv i noty instrumentální. Je to nový objev k nemnohým ukázkám řecké hudby. Je psán na zadní stránce vojenské listiny z r. 156 po Kr.	-er.
Varhanická Škola v Brně vypisuje místo učitele nebo učitelky houslí (hl. předmět) a klavíru (vedl. předmět), Služné 400 }C, byt a otop.