PRO KATOLICKOU V ČECHÁCH, NA N

POSVÁTNOU VE SLEZSKU

ORGÁN A MAJETEK OBECNÉ JEDNOTY CYRILLSKÉ. DR. DOBROSLAV OREL.
11
ROČNÍK XLIV.	ŘÍJEN 1918.	ČÍSLO 8.
.CYRILL<vychází měsíčně mimo prázdniny desetkrát za rok. Roční předplatné 5 K (mimo Rakousko 6 K), iakoi i jiné peněžní zásilky, rekiamace nefrank. a inseráty budtež zasílány na O. J. C. v Praze 1370-II., Ferdinandova tř. 6. do a d m i n i s t r a c e. — Veškeré rukopisya časopisy na výměnu přijímá r e d a k c e >Cyrilla< v Praze-V. 133. Elišky Krásnoltorské 11. Redak. sbor: zaD. J. C. v Č. Budějovicích K. B o č e k ; za D. J. C. v Praze prof.- Dr. F r. S t e j s k a I, Král. Vinohrady ; za Litoměřice J. C. S y c h r a, Ml. Boleslav; za Olomouc A. P a r m a, farář v Rešově; za Brno 0. N e c i d, farář v Lednici u Břeclavě ; za Slezsko prof. R. Wiinsch, v Mor. Ostravě.
NAÁIZENÍ o odebirání časopisy „ CYRILL” na účet zádušního jmění je nejd. k. arcIb. konsistoře v P r a a e s S. ledna 1909 čís. 16.587, nejd. b. konsistoře v H r a d c i K r á l o v é z 21. ledna 1909 č. 1225, nejd. b. konsistoře v L 1 t o měř i e 1 c h z 15. února 1909 č. 975 a nejd. b. konsistoře v Č. B n d ě j o v i c í c h z 15. února r. 1909 č. 4„ nejd. arch, konsistoře v O 1 o.m o a c i v „Acta Curlae Archiepiscopalis Olomucensis N. 15 r, 1917 ze dne 16. listopadu 1917 Č. 16.886. POVOLENI nejd. bisk. konsistoře v B r n ě v „Acta Cariae čís. li., 1913, VIII., str. 179” a svolení pro farní kostely pod patronátem zeměpanským a náb. matice výnosem ministerstva kultu
a vyučováni z 6. března 1912 čís. 872.
Milnenf Bosák.
Jméno minority z kláštera Jindřichohradeckého, Klimenta Bosáka, bylo již za Blahoslava s úctou vyslovováno. V »Gramatice« dí o něm Blahoslav: „Předešlého času byl také dobrý muž a pobožný v Čechách povstal, Kliment Bosák, nezadní kazatel .. , pobožných písniček drahně skládal«. Minorita čili františkán Jindřich Labe v »Hystorii o třech milostných obrazích ve františkánském kostele v Bechyni z r. 1685, I l. kap. dí: »Pater Kliment Bimarský, který v Hradci Jindřichovém kázal. a některé písně složil, které se jmenují podnes písně Klimenta Bosáka, ale snad jsou již od kacířů zfalšované«. (Konrád, Dějiny posvátného zpěvu staročeského II, 47.)
Proti názoru tomuto, který považuje Klimenta za katolického řeholníka, jest názor druhý, hlavně Jirečkem (Dějiny církevního básnictví českého, str. 9) hájený, podle něhož byl Kliment Bosák »svou dobou osoba mezi p o d o b o j í m i s t a r é h o r á z u velmi vážená,« — který zemřel u vysokém věku asi v polovině 16. stol.
0 příslušenství jeho ke straně podobojí či katolické rozhodne snad příští badání, zvláště archivů františkánských.
Při shledávání pramenů k osvětlení původu písní pro nový zpěvník narazil jsem na otázku, zdaž Kliment Bosák skládal j e n o m t e x t y, či zda jest t é ž a u t o r e m n á p ě v ů.
0 jeho autorství při textech není pochybnosti v písních, které vyšly r. 1530 pod záhlavím: Písniček utěšených od Klimenta, někdy kazatele hradec k é h o, s I o ž e n ý c h. Sbírka ta obsahuje jedenáct písní bez not, mezi nimi je též » Bože, Otče, sešli nám« a »Otče náš, milý Pane«.
V tištěném kancionále c. k, univ. knihovny pražské, sign. 54 F 169, jest týž výčet B, písní a v tištěném kancionále c. k. univ. knihovny, sign. 54 D 173, jest jich třináct, mezi nimi scházejí »Otče náš« a »Bože, Otče sešliž nám«. Celkem tedy s Konrádem (II, 49) lze přičísti Bosákovi patnáct kostelních písní, jež má i evangelický kancionál Závorkút z r. 1606, kancionál Sixta Palmy z r. 1617, Kleych a j.