62	CVRILL číslo 4.
Fol. 287a Candor claritatis aeternae; Michaelis Archangeli. - E. - Též vX E2 fol. 30' s intonací, XIII A 2 fol. 207b. Dr. C. b. text str. 96. Ve Fr. až k *, v XIII A 2 až k **. Celá stavba textu i melodie jest přejata z písně »Ave trinitatis eubile« (Fr. fol. 24411).
Can-dor cla - ri	ta - tis ae - ter- nae con - so - da - les nos sem - pi - ter - nae
fa - cit glo - ri - ae. ?. Ho-rum nos pri - ma-tem de - cet	ex - tol - le- re Mi-cha-el-em
ho-stem cal - can - tem,	mor-tis tem- po - re.	Mi - cha - el,	te ro - ga-mus, per
v - --8	5 —	/	V - -	J	y	-•
	te ut e - va - da - mus i - ma.	Dae	- mo-nes tu fu - ga - re ve - lis vi im - pu‑
gna - re sum - ma.
oo CINNOST CYRILLSKÁ I      d  

OBECNÁ JEDNOTA CYRILLSKÁ.
4. výborová schůze Obec. Jed. Cyrillské
konána byla dne 14. března 1918. Přítomni byli Msgre Wůnsch, kan. Můller, prof. Stejskal a Orel, P. Aem. Paukner O. Cr., spirit. J. Bouzek, katech. V. Průša. Omluven kan. Poček. — Protokol minulé schůzě čten a probírán. Všechny přípisy byly vyřízeny, nešpory mariánské isou již vytištěny, hlasy k Doušově mši pak není potřebí dávati do tisku, poněvadž při pře-vezení not od řed. Kašpara se jich našla slušná zásoba. Redaktor znovu zdůrazňuje potřebu zakoupiti i na příští rok papír na časopis >Cyrill,,. — Z do-šlých dopisů důležitější byly přípisy katech. Farky a farního úřadu z Březiny o založení nových Jednot Cyrillských, a dopis prof. Tichého z Berouna, ve kterém doporučuie k tisku rukopis Foerstrův »Getsemane« s překladem. — U příležitosti úmrtí prof. konservatoře K. Steckra požádán byl dr. Orel, aby při pohřbu ieho zastupoval Ob. Jed. Cyr. Redaktor oznamuie, že má od zesn. K, Steckra pro -CyrillaK rukopis motett, a dále že dal vytisknouti Cmíralovu píseň »Svatý Václave«. Na konec schůze předčítá jednatel obšírnou odpověd na dotaz knížecí arcib. konsistoře do minulé schtize došlý; odpověd tato na základě písemných podání jednotlivých členů výboru sestavená a ústně ještě tu a tam dopiněná nebo po-změněná bude ponechána v opisu v archivu Obecné Jednoty.	Průša, zapisovatel.
Zvýšení příjmů ředitelů kůrů a varhariíců. V »Ordinariátním listup pražské srcidiecese uveřejněna jest úprava nadačních záležitostí, jež platna jest pro celou církevní provincii českou. Dle tabulky připojené značně zvýšeny jsou při fundovaných mších i honoráře za služby varhanářské. Čítati se nyní musí při zakládání fundačních mší pro ředitele kůru (var4a

níka) pro mši tichou 1 K, pro mši tichou s průvodem varhan 2 K, pro zpívanou mši neb zpívané rekviem 4 K, zpív. mši s asistencí 5 K, nešpory 2 K, pro nakturu za zemře é 4 K, za celé matutinum 7 K, za Libera 2 K, za fundované litanie s požehnáním s průvodem varhan 3 K, za hru před kázáním a po něm 2 K, za průvod písně při Křížové cestě 3 K. Při zřizování nadací pro svatyně od farního chrámu vzdálenější budiž zajištěna přiměřená odměna za cestu dle místních poměrův. Tím při zakládání nových nadací jest pinou měrou pamatováno na honorování hry na varhany. Na akci této měla účast 0. J, C.
D. J. C. V HRADCI KRÁLOVÉ.
DR. 7. CIBULKA.)
Hoříce. Po delší době, téměř tří rol<ů válečných, dáváme věděti o naší činnosti. Již počátek války zasáhl v sbor chrámový narukováním některých pánů a během času dotkla se povinnost vojenská i ostatních, takže zbyl mně — mimo dam — pouze jeden bas a jeden tenor. Posléze musil jsem i já narukovati v lednu 1916 a po dobu mé 16měsíční vojančiny obstarávala hraní varhan moje dcera. Poněvadž byl jsem službou přikázán k vojenské hudbě c. k. pěš. pluku 39. v Hradci Králové, bylo častěji mně umožněno na neděle a svátky dojížděti domů. Repertoir kostelní omezoval se na nejjednodušší skladby mešní a zvláště chorální mše se uplatňovaly. Od 20. květ. 1917 jsem vojny prost a proto zase s chutí tím větší se zbylým, citelně prořídlým sborem, dal jsem se do práce. V této době dávali jsme mešní skladby od Cainera, Hrušky, Říhovského, Sychry, Wintra, Vymetala, Englera, Singenbergra, Mitterera, Hallera, Witta atd. — Vzpamatovali jsme se tak dalece, že nám bylo možno pni slušném obsazení dávati opětně á capella mše od