12	CYRILL číslo 1.

k P. Marii, jeremiáš: »Koho viděli jste, pastýřové? (s orchestrem), Pange lingua ad Witta a chorální, Asperges me chorální dle Graduale parvum, Ceské nešpory. Kromě toho zpívaly školní dítky Doušovy Staročeské roráty, o vánocích při tiché mši sv. Malátovy koledy. Dvakráte provedly při sv. požehnání pobožnost u jesliček od J. Š. Baara »Bolestné vánocec a ve prospěch fondu pro postavení pomníku padlým vojínům zdejší osady sehrály Baarovu vánoční hru: >Mladí pastýřové betlemštíc. O zpěv lidový pečováno tím, že nové písni mešní naučí se dítky ve škole a od dětí se lidé dospělí písni již snadno přiučí.
A. J. C. V OLOMOUCI.
A. PARMA.
Zpěv v k. a. semináři v Olomouci. Ruch cyrillský, jenž tak slibně se ujal v naší arcidiecési, vnikl i do zdí našeho ústavu a obráží se v hudebním životě bohoslovců tím způsobem, že po něl<olika letech stagnace s novou chutí a novým úsilím započato s pěstěním chorálu vatikánského, jenž do sboru bohoslovců byl zaštípen již r. 1910 dvěma účastníky chorálního kursu v opatství emauzském, tehdejšími theology ctih, pp. Řezníčkem a Losíkem. Ovšem že během let a zvláště nepřízní nynější doby zájem o vatikánský chorál poněkud pohasl. Přičiňujeme se však všemožně, abychom zameškané pílí nahradili. Učitelem našim jest vldp. Dr. Jan Martinů, ordinariátní delegát Jednoty cyrillské. S radostí bylo započato, a s nadšením se pokračuje, nebo[ vldp. učitel svými krásnými přednáškami, otevřel posluchačům poklady krásného, hudebního umění církevního. Učí se liturgickému zpěvu ve vatik. úpravě, ale též bývá poukázáno na chorál řehořský. — Zvláštní zásluhy o seminární zpěv má vldp. spirituál Dr. Foltýnovský, nadšený pracovník pro ideu cyrillskou, jenž zakoupil bohoslovcům Kyriale a Gradualia i s průvody v nové úpravě, a vubec všemožně bohoslovce v tom směru podporuje. V roce 1917 byly sborem bohoslovcú provedeny tyto sl<ladby: 17. března na svátek bl. Jana Sark. Stein: Missa XI. pro 3 mužské hlasy. 16. května na svátel< sv. Jana Nep. Říhovský: Missa brevis et facilis pro 4 mužské hlasy. 21. června na svátek sv. Aloise. Nešvera: Missa ferialis pro čtyři mužské hlasy. S. července na svátek sv. Cyrilla a Methoděje. Dietrich: Mše ku cti sv. Josefa opus 19. pro 4 mužské hlasy. Petzold: Te Deum. 2. listop.: Haller: Requiem pro 2 mužské hlasy. S. prosince Dreschermeier: Missa solemnis pro 4 mužské hlasy. Introitus, graduale a offertoria zpívány vždy chorálně s varhanami. Při různých příležitostech znívány vložky od Nešvery, Kroupy, Witta, bohosl. Cerného a jiných. Pange lingua od Picky, Kreitmaera, Goldmanna, Perosiho, Steina.
. Učitelem chorálu v k. a. kněžském semináři v Olomouci ustanoven byl vldp. Dr. Jan Martinů, docent theol. fakulty a professor náboženství na české reálce. Jako syn nadučitele-varhaníka osvojil si záhy zběhlost ve hře na varhanv a přilnul k církevní hudbě tím více, ježto po celou dobu svého studia na k. a. gymnasiu v Kroměříži byl k službě varhanické přidržován pod vedením spirituála tohoto ústavu, vldp. Msgr. Polzra, tejž nutno označiti jako jednoho z nejlepších znalců círk. hudby v naší arcidiecési. Své vědomosti prohloubil pal< Dr. Martinú za svého pobytu v Římě za účelem studia historického stykem s ředitelem zpěvu v kapli sixtinské Lorenzem Perosim. Působení nového učitele na místě tak zodpovědném přejeme mnoho zdaru.
Na dómě v Olomouci provedeny byly o svát-cích vánočních tyto skladby: V pondělí 24. na půl-noční : mše od V. Horáka, Graduale: »Tecum principium a Offertorium od Witta. Na Boží Hod

v 9 hodin dopol. »Ecce sacerdos magnuse od Witta, Pastorální mše od J. Grubera, Graduale: »Videruntc od Petzolda, Offertorium: >Tui sunt coelic od Witta. Ve středu na sv. Stěpána o 9. hod. dopol. Pastorální mše od Horáka-Steckra, Graduale: »Sederunt principes od Petzolda, Offertorium: »Elegerunta od Witta.
Farní jednota cyrillská (u blah. P. Marie) v Kroměříži. Valná hromada konala se v den sv. Cecilie, 22. listopadu 1917. Jednota čítá 114 členu (2 zakládajíí, 25 činných, 87 přispívajících). Za za-kládajícího člena přistoupil vldp. kapitolní děkan a farář u P. Marie Cyrill Bařinka. Při schůzi upozornil předseda na arcidiecesní jednotu cyrills,ou v Olomouci, pod protektorátem jeho Em. kardinála ze Skrbenských, která ustavila se 24, října 1917 v Olomouci. Cyrillsl<á práce v arcidiecesi bude sjednocena, a arcidiecesní jednota se svým 16tičlenným výborem tvoří ohnisko, kolem něhož druží se čilí pracovníci a průkopnici idee cyrillské. Jednota konala od poslední valné hromady 38 zkoušek zpěvních, při nichž účastnilo se průměrně vždy 15 členů (největší počet 23, nejmenší 7). Nacvičeny v tomto roce 2.nové čtyřhlasné mše latinské od V. Gollera (in honorem s. Stephani — as dur, a missa Loreta). Mimo dobu adventní a postní zpívala jednota skoro každou neděli při slavných službách Božích. Pro-váděny skladby Pickovy, Gollerovy,_ Wittovy, Gruberovy, Skuherského, Škraupovy, Ríhovského, Kociánovy, Vachovy, Fidlerovy atd. Předsedou zvolen katecheta dívčí měšt. školy Vojtěch Zapletal, sbor-mistrem Ant. Fritz, jednatelkou sl. M. Subertová, pokladnicí sl. Anna Drápalíková, členy výboru slečna M. Borovičková, sl. M Kovářová a Anna Jeřábková. Delegáty zvoleni: pro valnou hromadu O. J. Cyr. v Praze vldp. arcib. notář Fr. Schindler, profesor (Praha IV. č. 282) a pro valnou hromadu arcid. Jed-noty cyrillské předseda Vojt. Zapletal a ředitel kůru Antonín Fritz. Dp. kaplan Fr. Lév děkuje jménem farního úřadu za krásný zpěv a předseda končí schůzi vybízeje k čilé agitaci pro jednotu, aby brzy pořádán býti mohl první cyrillský sjezd v arcidiecesi ; p. sbormistrem navrhováno provésti s orchestrem mohutné Musilovo »Stabat Mater«. K povznesení zpěvu lidového konány byly v kostele v neděli po požehnání společné zkoušky za výpomoci žákyň škol dívčích; cvičily se písně mešní, adventní a vánoční z 1<ancionálku předepsaného.
KRITIKA.
Mimořádné koncerty České Filharmonie. Uvodem ku svému referátu chci poukázat ke hrubé, stále vzrůstající nepřístojnosti, které nutno co nejdříve energicky čeliti: Valná část obecenstva, — zejména dámského — jest patrně toho mínění, že dochvilná návštěva koncertů není dost »chicc a vytrhuje opozděným příchodem dirigenta, účinkující umělce a obecenstvo nešetrným způsobem z nálady. Myslím, že nratinky a dcerušky z t. zv. lepších kruhů mají do púl čtvrté dosti času, aby se po dobrém obědě vy-spaly, nasvačily a svůj zevnějšek co nejladněji upravily. Vykládati takové uměnímilovné navštěvovatelce, že Beethovenova symfonie tvoří přes čtyři své části organicky nerozlučný celek a že koncert navštěvují též lidé, kteří tam jdou k vůli hudbě a nechtějí být ve svém požitku beztaktně rušeni, bylo by marné a jest na správě Č. F., aby až do ú p 1 n é h o ukončení uměleckého díla přístup do dvorany přísně zakázala. Bylo přímo trapné, když dirigent při posledním koncertě po každé větě 3—4 minuty byl nucen čekati, než obecenstvo se usadilo. — V prvním vánočním koncertě vystoupila jako solistka sl. Gusta Doubravská. Slečna patří k četným lokálním pianistkám, které po