94	CVRILL číslo 6.
       ~ ťřINNOST CYRILLSKÁ 

ARCIDIECESNÍ JED.CYRILLN PRAZE.
DR. FR. STEJSKAL.
Farní Jednota Cyrilská na Král. Vyšehradě měla v době velikonoční (od 4. února do 16. května) celkem 25 výkonů a to : 1 při mši sv, o 7. hod. ranní, 1 o 9. hodině dopoledne, 16 mší sv. o 11. h dop., 1 pobožnost o 4 h. odpol., 4 pobožnosti o 7. hod. večerní a 2 veřejné produkce. Zpíváno bylo ze zpěvníku dra. D. Orla: Dcery sionské, ó vizte 1, Dokonáno jest 3. Ejhle, oltář Hospodinův září 1, Hle, vstal( jest nyní 2, Již jsem dost pracoval i, Křesfanská duše 1, Kristus, příklad pokory 1, Po-zdvihni se duše z prachu ], Pro své svaté drahé rány 2, Stála matka bolestivá 1, Svatý kříži 1, Ty, jenž sídlíš na výsosti 1, Vesel se nebes královno 3, Vstali jest této chvíle 2; z jednohlasých věcí provedeno: Adorační: Zbožně se ti klaním 1, Základ církve jest na skále (Svatoj. kane. I., čís. 362) 3, L. van Beethoven: Chvála Boží 1, K. Douša: Ve své, Bože, království 1, Dr. Ant. Dvořák: Biblické písně, op. 99: čís. 1 (2), 2 (2), 3 (5), 4 (5), 5 (4), 6 (5), 7 (5), 8 (3y 9 (2) a čís. 10 (3) J. Foerster: Pange lingua 1, Jar. Kncian: Ave Maria 1, K. E. Macan: Ave Maris stella 1 a Svatý Václav 3, A. W. Mozart: Zdrávo budiž 3, josef Solnař: Pange lingua 2, Edv. Tregler: Ave Maria op 21. 1 a O bone Jesu 2; vícehlasných věcí provedeno: D. Bortniansky: Tys věčná láska má 1 K Douša: Magnificat I, O. Horník: Regina coeli 2, C. Chiappani: Matka dobré rady 1, aTy jsi naděje a síla 1, Fr. Musil: Klaníme se 2, J. Patka: O nejsvětější svátosti: S poníženým u prach čelem 3, V. Říhovský, op. 38.: č. S. Královna máje 1, č. 7. Ave Maria zněj ], F. Sládek: Zpěvy chrámové a slavnostní: č. 10. Slavnostní zpěv s podlož. textem na sv. Václava 1, Jos. Solnař: Haec dies 1, J. C. Sychra: Modiitba za vojíny 2, K. Stecker: Ave Maria 1, Pange lingua 2, Zák-Trumpus: Ježíši králi 1; ze světských věcí provedeno: K. Bendl: Sbor vil ze =Zpěvu vil nad vodamil 1, Ant. Dvořák: Z moravských dvoj-zpěvů: a) Šípek 1, b) A já ti uplynu 1, B. Smetana: Čtvero zpěvů pro 3 ženské hlasy: Má hvězda i, Vlašfovičky 1, Z večerních písní: Kdo v zlaté struny 1, Nekamenujte proroky 1. O Hod Boží Velikonoční provedeny 2. nešpory chorálně dle vydání vatil<ánského. — Dne 10. června navštívila Jednota Smetanovu výstavu v počtu 41 členů, kde podrobný výklad podal vsdp. kanovník Múller.	—lý.
Kůr kostela P. Marie Sněžné (u Františkánů; v Praze. Skladby provozované v době světové války: Chorál. Opis z edice vatikánské: Obřadní trakty při žehnání svící a ratolestí. I[. Asperges, Pange lingua, Missa in festis simplicibus, missa in dominicis adventus et quadrag. Z edice medicejské : 1. asperges. 1. 111. a IV. credo, Te Deum. Wittova chorální missa in hon. S. Ambrosii a téhož autora requiem choraliter (Coppenrath). ). Z.: Requiem a Libera dle chorálních nápěvů (rkp.). Ludwig Bonwin, S. J. op. 101: Introitus et communiones totius anni (Ant. BShm). Mše: Lipp Alban, missa Familiae Jesu (Ant. Bóhm), Říhovský Adalb., brevis et fac. [. (M. Urbánek). Kagerer Lorenz, in hon. S. Chrysostomi IAnt. B&hm), Cainer Jos. Hodíe Christus a in hon. S. Angelorum Custodum (C,; rill). B. Kašpar, in dom. adv. et quadrag. (Mojm. U b.) Sychra Jos. brevis e moll (Fr. A. Urb.) Witt Fr. Exultet, (Coppenrat) Stehle G. Salve Regina, Schópf-Zelinka pastoralis (rkp.). J. Zelinka junior, jubilaei solemnis in A (rkp.).

J. Ev. Z. senior, missae brevisimae [. II. III. (Fr. A. Urbánek, Cyrily), missa Angelica (Es), brevis e moll, (Fr. A. Urb.), Infantis Jesu (=Cyrill=), M. festiva brevissima festiva in C a mše pro bass (C), pro baryton (F) rkp. Requiem pro 3 ml. hlasy od Křížkovského (ACyrilla) requiem z g moll od J. Ev. Z. (rkp.) Nešpory: G. P. Cima (16. stol.) Musica sacra, Pustet, os. Groiss (L. Schwan, Důsseldorf), 1. Ev. Zelinka: II. Te Deum solemn. A-dur (partitura, Fr. A. Urb.) IV. Te Deum D-dur 3 hl. rkp. J. Ev. Zelinka: Stabat mater 3 hl. ž. sbor a soli (C. Hudba v Hoře Kutné), Ecce sacerdos (Ant. BShm, Vídeň), Pašije dle původních nápěvů se sbory (=Cyrill4), recitativy dle V. Horáka (Hofmann', České litanie k nejsv. Srdci P., rkp. Koledy ze 3 u Fr. A Urb. vydaných sešitů v C. Hudbě. Pange lingua: IV. Pange lingua 4 hl. vyd. u Ant. Bóhma v Augsburgu. -IV. 4 hlas. (rkp ) 8 troj a dvouhl. (rkp.) od J. Ev. Zelinky, dále od Ant. Brucknera, Jos. Foerstra, R. Chmelíčka a Skuherského, Traumihlera Otakara a J. Zelinky juniora. Motetta 1—4 hlasá: Dvořáka, Cainera, Etta, Edenhofera, Fialy, Ant. a Jos. Foerstra, Mozarta, Skuherskélo, Jana Aug. Starého, Štrébla, Treglera a Zelinky. Dodatek. Žákyně měšfanské školy české u sv. Voršily zpívaly při slav. službách božích: Fr. Witta missa octavi toni, Pustot, J. Ev. Z. missa pro discipulis in Es (Hostýn XVII. Fr. A. Urb. s neoblig, altem, téhož autora 2 hl. lat, hymny o bož. Těle a Malát-Stecker koledy. Gradualia a off. dle shora uvedeného seznamu. Při školních službách božích zpívá se J. C. Sychra, prosba k českým Patronům, Hospodine, všech věcí Pane a ostatní v Jeremiášově zpěvníku obsažené písně. Te Deum od Ant. Foerstera. Žákyně školy německé zpívaly: K. Ebnera lat. Kindermesse s chor. credo, motetta táž jako česká škola; ze zpěvníku pro školu zvlášf sestaveného: Alb. Rastreli; něm. mešní Treten zum Altar a jiné písně od Hallera, Veita, rraumihlera a j. — Jan Ev. Zelinka, řed. k. u P. Marie Sněžné a uč zpěvu u sv. Voršily.
Mladá Boleslav. V duchovním koncertu dne 16. května byly následující J. B. Foerstra skladby provedeny: 1. O bone Jesu (Ed. Cyrill). 2. Laudate Dominum. 3. Stabat Mater a Hymnus andělů.
KRITIKA.
Foerstrovo Stabat mater provedl s úspěchem a jistě s pietou ke skladateli Pražský LHlahol« na svém II. řádném koncertě (23.-V.) Dostalo se nám talc příležitosti chutnati opět krásy tohoto hlubokého díla Foersterova, tolik odlišného od mnoha jiných pokusů o zhudebnění staré té sekvence. Foersterovi nejsou slova jen formálním materiálem k vytvoření tolika a tolika hudebních čísel. On zachycuje smysl jejich v celku, svým způsobem ovšem, pojímaje soucítění s matkou Kristovou čistě lidsky, subjektivně. Odtud ony měkké tóny zvláště v druhé polovině skladby vystupující, jež tak na nás mocně působí. Toto úpině osobité pojetí církevního textu nevnáší však do skladby nijakých snad rušivě působících prvků světských. Síla tradice působila i zde mocně na skladatele ,a poskytuje jeho dílu potřebný religiosní výraz. Čistý subjektivní lyrism Foersterův za-zářil opět ve 2 smíšených sborech s orchestrem, jež následovaly, v»Skon« na slova Heineova, od staršího již data, (z r. 1898), působí ještě dnes