XLII.	CYRILL	99

Byla uvedena mariánská mše adventní s tropy na středu dle sborníku Vyš e h r a d s k é h o. Na týž den předpisuje F r a n u s zcela jiné, lydické k y r i e a k němu mensurální písně jako tropy : Vigilanter ..., Clementia pax baiula, — En archa quem time. A 11 e 1 u j a má tropem píseň : Ab arce siderea. Prosa předepsána- Missus Gabriel. Infra prosam, v prosu se mají vložiti písně : Angelus ad virginem, — Depromenus laudes, — Sol pervia — Ex Jacob sydere.
Volbou jiného sanctus v odlišné tónině byly dúsledně i vybrány jiné kantileny jako jeho tropy. Tím uveden jest pouze příklad," jak v padesáti letech se mění zpěvy kališné pro týž den v mezích ustáleného mešního officia.
Tolik stačí v š e o b e c n ě o latinském mešním officiu, ve mši husitské. O j e d n o-t 1 i v ý c h částkách zvláště jest nutno přidati jen několik poznámek po stránce liturgické. I n t r o i t se zpíval pravidelně a jest pro jednotlivé slavnosti obsažen ve všech graduálech té doby. Uváděl posluchače do nálady a významu církevní slavnosti. Volba introitů pro jednotlivé dny byla celkem ustálena a počátečním slovem introitu nazývalo se celé officium mešní (Rorate). Tato ustálenost jeví se nejen v kancionálech současných, nýbrž i po celá desítiletí v dobách různých. I když liturgie latinská přeložena byla do češtiny v letech dvacátých stol. XV. a zase v druhé polovině stol. XVI., ponechány byly tytéž introity pro tytéž dny v roce.
Text a název g r a d u á l u nebyl již tak ustálen jako introity. V některých graduálech jest graduale docela vynecháno u officií, u nichž dle analogických případů se zpěv jeho přímo předpokládá. Ve formulářích zvláště mariánských sc leckdes mění a v době a d-v e n t n í při mariánských mších vůbec c h y b í.
Ke g r a d u á 1 u se pravidelně přidává alleluja s veršem (á .), ale verše tyto nebývají v mnohých případech pro tutéž slavnost stejné, jak zjevno jest i z kancionálu Franusova a z ostatních, s ním současných. Alleluia s . zpívá se i tehdy, když vynechán jest graduál. Jako do graduálu, tak i do alleluia vkládají se tropy (mensurální písně) dle způsobu liturgie katolické.
Zvláštní pozornosti vyžaduje of f e r t o r i u m.
Nejistota zavládá o zpěvu jeho zvláště při adventních mších rorátních. V nich schází totiž offertorium ; není ho v rorátech latinských z poloviny stol. XV. (kodex Vyšehradský), schází v přístupných rukopisech kališných kolem r. 1500 při latinské mši »Roratea, chybí i v českých rorátech z druhé poloviny stol. XVI.
Nápadno jest, že ve dvou staletích schází zpěv offertoria při adventní mši, af jest latinská, af česká. Vývoj liturgie se děl vždy velmi zvolna, i při náhlých převratech náboženských byla liturgie složkou konservativní. Lid nerad upouštěl od starých zvyků a vedoucí kruhy je náležitě respektovali. Každá pozdější větší změna jeví se malými, nepatrnými odch~,rlkami dávno již před tím; proto možno stopy velikých novot liturgických hledati v ne-patrných úchylkách několik desítiletí před tím. A to právě jest patrno hlavně na offertoři.
Agendy XVI. věku po vydání »České konfesse jsou české-. I celý mešní obřad je český; v něm mizí zpěv i jakákoli akce při obětování. Zkrátka offertoria není ani ve m š i v e l i k é, při níž se děje luterským způsobem konsekrace pro kommunikanty, není ani přj mši bez konsekrace a bez kommunikantův, jak toho jest svědkem Agenda česká z r. 1581. 1)
V agendě Adama Tháborského °) se velí zpívati offertoř nebo místo ní příhodnou lnutettu (motetto). Z těchto zpěvů liturgických XVI. stol. možno souditi na liturgii kolem r. 1500 a možno tvrditi, že se vynechávání offertoře znenáhla již tehdy připravovalo zvláště při maturách, a k těm patřily také mše adventní. Při nich nebylo v XVI. věku ani konsekrace.
fl jestliže kolem r. 1500 bylo ještě offertorium při oltáři o mších adventních, tu se zpěváky místo officielního chorálu mohla zpívati jednohlasá lat. kantiléna čili mensurální píseň nebo mutetta, jehož kan. Franusův obsahuje značné množství.
C o m m u n i o se celkem zpívalo, a bývá dosti pravidelně notováno v graduálech véku XV. a XVI. Avšak již není tak všeobecně užíváno jako introit.
') Agenda Czeska to gejt Spis o Ceremonijch 'a pořadcých Cýrkewnijch, kterak ťe Slowem Božijm a Svátoťtmi Kríjtowými lidů w Králowťtwij Cžejkem pravdu Ewangelium jvatého magijcýmu a milugijcý~u posluhovati má. 1581. Vydali »Zprawcowé Cýrkewnij Slowo Božij w čijtotě kažijce w Králowjtwij Cžejkem. (Tisk Strahovské knihovny.)
') Woltářní knihy Adama Thaborského, rkp. Musea Král. Čes. sign. III. F 17.
000