152	CYRILL	X L 1.

venturum esse. Qui tollis. Nomen est, cuius magni consilii angelus, miserere nobis. Agnus, cuius cruoris effusio vitae perditae fuit restauratio et interitus mortis. Qui tollis. Spes et solatium mundi, qui es rex pacificus. Dona nobis pacem.
Fol. 29a Sanctus, angeli et archangeli. (efede - gecd-efed-e) - E.
Nazývá se a n g e] i c u m (Fr., XIII A 2, fol. 671); s touž melodií vyskytuje se však i jako Sanctus mariánské »de domina« s tropem »Salve mater pia« (XIII A 2r fol. 66'') nebo bez tropů s názvem »incidentale« (XII A 1, fol. 14'1) nebo bez tropů a beze zvláštního pojmenování (XII A 20, fol. 31b). Ve S1. str. 46 objevuje se ta-táž melodie jako »Sanctus angelicum cum trophis«, ale tropy jsou již mensurovány a mají zcela jiný text:
Scimus in altari
carnem de pane creari.
Illa caro deus est,
quis dubitat, reus est
Aegris et sanis
bona sit refectio panis,
Cum panis Christi
non est sanus non sanis.
O caro Christi,
quae pro nobis passa fuisti,
Intus nos munda,
ne moriamur morte secunda. Sanctus...
Benedictus qui venit in nomine domini osanna, tibi laus honor,' sit caste benedictus, sit dies iste, te laudamus nunc et perheniter, sanctus, sanctus, sanctus in excelsis.
Fol. 291' Sanctus bez tropů a Benedictus bez tropu de a p o s t o l i s (g g e d c c d e f e d- c). Dle X1I A 20. 26a se zpívá in festis apostolorum, quando praepulsatio fit, Mariae Magd., feria III. post Pascha et Penthekosten, in die Trinitatis.
Fol. 30a S a n c t u s bez tropů a Benedictus bez ir. d e d o m i n a '), totéž v XII A 1, fol. 241
. mezi Sanctus de domina (g c' h' a g g f e f - g) - G.
Fol, 30a S. bez ir. a B. bez ir. d e m a rty r i b u s, začíná tónem h, který ve starých tóninách nebyl nikdy dominantou; zde melodie zní: (h a h g - f e -) - E.
Fol. 301' S. bez ir. a B. bez ir. de c o n f e s s o r i b u s, totéž na př. ve Sl. str. 53, XIII A 2, fol. 72a a ve XII A 20, fol. 2711 , kde jest naznačeno, že se má zpívati »feria V. post Pascha et Penthekosten, in festis sanctorum et confessorum (g a c' g - a g - g) - G.
Fol. 3111 S. bez ir. a B. bez ir. de v i r g i n i b u s v tonině lydické (f - a h c; c a g- a c d e - d c).
Ve X1I A 20, fol. 34a jest předepsaným b církevní tonina proměněna v F-dur; ve Sl. str. 54 jest spočátku tón h vypuštěn (f - c a - c a h c - d c). V XIII. A 2, fol. 72'' jako ve Fr.
Fol. 31 a S. bez ir. a B. bez ir. d e f u n c t o r u m (a - a g), totéž v XII A 20, fol. 34'', též v nynější edici vatikánské. - A.
Fol. 3j b S. bez ir. a B. bez ir. s a b b a t i s d i e b u s (d f f g a hes a g f- a). - D.
Fol. 3111 S. bez ir. a B. bez ir. m a i u s de domina (c c a g f g- a g e- f), totéž bez tr. ve Sl. str. 49; ve XIII A 1, fol. 23a bez ir. s titulem: » Incipiunt Sanctus de domina. Sequitur summum« ; ve X11 A 20, fol. 33a je u něho nadpis: »De Domina, quando placet«. Ve XIII A 2, fol. 68a je totéž S. str.: »Candens oritur«. V některých rukopisech jest ještě Agnus. - F. Vedle Sanctus maius de domina obsahují graduaiy Sanctus minus de domina Íd f d c - dl.
Fol. 32,3 S. bez ir. a B. bez ir. d o m i n i c a l e (a h a g a g f- a; a h- c). - A.
Fol. 32~' S. bez ir. a B. bez ir. dominicis diebus in adventu (cd-efed); totéž v XII A 1, fol. 27a. - F.
Fol. 321' S. bez ir. a B. bez ir. de sanctis a Septuagesima usque ad -[dominicam] palmarum (c-ahc; cdc-c). - E.
") Pojmenování »de domina« jest téhož významu jako »de Maria«; nazývá se tedy Panna Mar paní. Slovo domina jest rozlišovati od domina, jež jest palaecorafickou zkratkou pro adominica«, neděle