92	CYRILL	XLI.

ARCIDIECESNÍ JEDNOTA CYRILL.
V PRAZE.
DR. FR. STE7SKAL.

Zbraslaviee. Pěvecký sbor místního chrámu Páně, řízený podepsaným ředitelem kůru, sestává výhradně z nečetných ochotnických sil ; malý počet však nahrazuje píle a ochota jednotlivců, tak že je možno prováděti program církevních skladeb dosti rozmanitý. Vyhovuje také vkusu věřících, kteří službám božím obcují, hledí ředitel kůru, pokud se to nepříčí ustanovením církevním, prováděti vedle latinských i skladby v českém jazyce. Ježto pak mobilisací značně ztenčen početně slabý sbor mužský, bylo nutno v mnohých případech nahrazovati čtyrhlasé mše i vložky dvojhlasým sborem dětským, který pilnými zkouškami dosáhl v brzku dostatečného výcviku, tak že dobře nahrazuje teskně cítěný úbytek sboru původního. — V roce 1914 nacvičeny a provedeny následující skladby církevní: Missa in hon. Scti. Joani Baptistae od K. Douši, Missa brevis et facillis Ima a Missa brevis et facillis IIda od V. Ríhovského, Mše Es dur od 0. Horníka, Missa brevis Ilde od E. Treglera, Missa Missa de Angelis VIII. chorální "Graduale parvum), Missa pro defunctis chorální (Grad. parvum), Requiem od V. Hausmanna. České mše: Ty, jenž sídlíš na výsosti od R. Nejedlého, Pastorální mše od P. Halíka. Vložky: O bone Jesu od E. Treglera, Ave maris stella, Ave verum od E. Treglera,,, Ave Maria od Chmelíčka, O ecce viatorum od V. Ríhovského, Improperie a vexilla regis od Skroupa, Ecce quomodo od V. Bláhy. Pašije od J. Nešvery, sólové partie z oratoria =Na Golgotě« od Hausmanna, Regina coeli od A. Strébla, Terra tremuit a Confirma hoc od. J. Reimanna, O můj Ježíši od E. Hellera, Prosba k Hospodinu od Kavána, Pán veliký jest od A. Strébla, Přijdiž Duše svatý a Pán Bůh je síla má od A. Strébla, K chválám od A. Ptáčka, Před trůnem nejsvětější Trojice od A. Strébla, V míru Páně od Ptáčka, Otče dobrý od A. Strébla, Prosba k Panně Marii od Al. Vymetala, Povzdech k Panně Marii od Ptáčka. Panno Božská od A. Strébla Máti přemilá od A. Kolisky, Zdrávas Maria od F. Musila, Svatý Václave, mužský sbor od J. Jandery, Modlitba k Pánu Ježíši od E. Hellera, Zdrávas Maria od Pfoffa, Vzdychám a toužím a Spasiteli můj od Al. Strébla, ó Maria od J. Hrušky,,, Ukolébavky do Fis moll a E dur od J. Jandery, Carovná noc od Hausmanna, Noc tichounká od Tomáše, Tichá noc od Hellera. Pange lingua č. 1. a 2. od J. Gůttlera, D-dur od Horníka, č. 1. a 2. Ríhovského, od P. Halíka a chorální. Při každé mši sv. zpíván chorál dle předpisu z Grad. parvum. Při odpoledních pobožnostech zpívány: Litanie k nejsv. Srdci Páně, Loretánské, k Pánu Ježíši a Všem svatým (dle »Oltáře«), Loretánské od Lehnera a k sv. Josefu od N. Kubáta. Nešpory od V. Bradáče a Mariánské od Hejčl-Orel (Ed. >Cyrill«). Velikou oporou v provádění přesné církevní hudby jest mi místní pan lékárník Ph. Mr. los. Novák, který ochotně a v každou dobu cvičí a zpívá party chorální, jakož vůbec i ostatních chrámových výkonů se účastní. Sólové partie provádějí: slč. A. Myslivečková (soprán), slč. J. Myslivečková (alt), pan Fr. Přádný (tenor), pan Ph. Mr. Jos. Novák (baryton) Průvod varhan ochotně a mistrně obstarával pan MUC. Jos. Koblížek až do doby, kdy odvolán byl ke konání služby vojenské, a doprovod houslový při některých vložkách převzal v době dočasného svého pobytu v Zbraslavicích pan Ot. Vyšehrad, žák konservatoře v New-Yorku; v dirigování tehdy, kdy ředitel kůru nucen jest sám varhany hráti, vypomáhá pan Ph. Mr. Jos. Novák. Za nevšední morální podporu svých snah vděčí podepsaný vldp. P. K. Vimrovi, bisk.

vikáři v Cestíně a dp. P. T. Koutníkovi, faráři ve Zbraslavicích.	L a d i s l a v Filip, řed. kůru.
Plzeň, arciděkanský kostel. V roce 1915 dával ředitel N. Kubát na 40 produkcí a to: o nedělích, svátcích při slavných bohoslužbách a večer při sv. po žehnání. Konány dobrovolné sbírky při vchodech do chrámu, pro siroty po padlých vojínech, jež vynesly na 1200 K. — Obecná J. C. blahopřála z výborové schůze vřelým přípisem p. řediteli Kubátovi k vy-znamenání křížem pro Ecclesia et Pontifice.
Farní jednota Cyrillská na Král. Vyšehradě měla v době od 11. dubna do 13. května celkem 12 výkonů. Zapěla při mši sv. o 7. hodině ranní (3), o 11. hod. dopol. (5) a při večerní májové pobožnosti o 7. hod. (4). Zpíváno bylo: Chvála Boží (Lud. v. Beethoven) 2, adorační: Zbožně se Ti klaním 2, Základ církve je na skále (Kane. svatoj. [., č. 362) 5, ze zpěvníku prof. dra. D. Orla zapěno: Hle, vstal( jest nyní 3, Ó Jesu, spáso moje 1, Vesel se nebes královno 5, Vstali jest této chvíle 2, Zvěstuj těla 1; dámský sbor zapěl vložky: z rČeské lidové mše« iFr. Picka op. 15b): :Svatý, svatý« 1, a Plesej duše« 1, Ježíši, králi nebe a země (Zák Trumpus) 2, Modlitba (Ferd. Sládek) I, Tvé srdce Jesu (Pivoda-Žák) 1. — Při večerní májové pobožnosti zpívány litanie loretánské 4, »Pange lingua« ze zpěv. prof. dra. D. Orla 1, Pod ochranu Tvou 1 ; dámský sbor přednesl vložky: Ježíši, králi nebe a země (Žák-Trumpus) 1, Královně máje I. (Fr. Musil) 1, Královně máje (V. Říhovský op. 38.) 2, Pozdravujem Tebe (V. Říhovský, op. 38.) 1, Ty jsi naděje a síla (C. Chiappani) 1.	—lý.
C]
RUZHÉ ZPRÁVY. I

0	1~
* Ordo divinorum. Věstník Jednoty katol. duchovních diecese brněnské pochvalně zmiňuje se o petitech prof. dra. Kubíčka z Olomouce a dra. Fischera z Videnavy, aby na každé faře byl podrobný přehled, co a kdy se během let kázalo. Věstník ukazuje prakticky, jak má býti sestaven tento přehled, a otiskuje jej z jednoho originálu r 1914. Zajímala nás tato zajisté vzorná a dobová ukázka, ale postrádámě v ní liturgických kázání, zvláště výkladu mše sv. Patrně se konal výklad ten léta jiná. Nemůžeme, než co nejsnažněji raditi, aby častěji než dosud se dělo, byl na pořad cyklických řečí dán výklad o mši sv., a to i se stanoviska uměleckého, hudebního. Katolíci v Německu a v Hollandsku jsou přesně informováni o jednotlivých částech proměnlivých i stálých, které má pěvecký kůr při mši sv. přednášeti. Sleduji části tyto z mtssálů, přeložených do mateřštiny. Tam jim nenapadne při kantátě požadovati zpěv v řeči neliturgické, byli by ve svých citech náboženských nesmírně dotčeni, kdyby se něco v kostele dálo proti pravidlům liturgickým. A u nás? Josefinism se svým protiliturgickým a často protiuměleckým rázem bují na kruchtě, u oltáře, je zakořeněn v duších věřících, i u intelligence, která bona fide velebí v kostele právě to, co tam nepatří a co liturgickými zákony jest zakázáno. Vždyf i katolický denník český za-harcoval si někdy svižným pérem ve prospěch všelijakých internacionálních pastorell při půlnoční zpívané, pokládaje je za český vynález. Vánoční zpěvy pastýřské původu s t a r o č e s k é h o jsou =trochu= jiné a cennější než biedermaierovské pastorelly, k nám odjinud přišlé. Tato poznámka má býti jen důkazem, jak třeba liturgickýchvýkladů osymbolismu umění mimetického u oltáře a umění pěveckého na kruchtě — i v semináři!