32	CYRILL	XLI.

Regina, Koenen: M. A dur, M. Panis angel., M. sc. Gregorii, Říhovský: M. Loretta, Ed. Tregler: Missa brevis op. 9., Fr. Hruška: M. Ecce Dom. veniet, M. sc. Laurentii, M. sc. Nomin. Jesu, Skuherský: M. brevis d moll, Perosi: M. b. Ambrosii, Hromádka: M. brevis, J. C. Sychra: M. decima. c) á cap. Skuherský: M. sc. Ferdinandi, Winter: M. sc. Joseph., Casali: M. G dur. 2. Gradualia: chorální, Fr. Hruška, Jos. Cainer, V. Fiala, Skuherský, Picka, dr. Benz, Sychra, Zelinka, Ebner, Ant. Foerster, B. Kašpar, Preyer, Jos. Foerster. 3. Sekvence: chorální, Ant. Foerster. 4. Trakty falso bordoni. S. Offertoria: chorální, Fr. Hruška, Cainer, V. Fiala, Skuherský, Picka, Sychra, J. E. Zelinka, B. Kašpar, J. Hoffman, Witt, Stecker, Hrazdira, Mettenleiter, Weselack, Tresch, Greith, Stehle. 6. Asperges chorální. 7. Vidi aquam chorální a Josef Foerster, S. Introity chorální, Stehle, 9. Communia chorální. 10. Requiem chorální, Křížkovský, Říhovský. 11. Te Deum chorální, Jos. Renner jun., Říhovský, Stecker, B. Kašpar, Witt op. 10, Koenen, Josef Foerster. 12. Pange lingua: chorální, Picka e, B, Palestrina, Vymetal, Kocián, Santner 5h1., Jos. Foerster E, Skuherský F, B. Kašpar G, F 8h1., J. B. Foerster F, Drahlovský Es, Sychra fryg., Es, Traumůhler, Haller 5h1., e, Cainer B, G, F. Říhovský E, Kubát A, Es 5h1., Seyler, Hanisch B, Griesbacher Es, Štika 6h1., J. E. Zelinka A, Kocián A, Winter a 6h1., Jar. Holý, Witt D, Jos. Kašpar 8h1. a varh 13 Koledy: Fůhrer, Hausmann, Reimann, Křížkovský, jeremiáš, Říhovský, Ručka, Marhula. 14. Pašije: B. Kašpar. 15. Svěcení svící: B. Kašpar. 16. Svěcení ratolestí: Ríhovský. 17. Při májových pobožnostech: Tomáš H., Gounod, LShle, Horák, Jos. Kašpar, Říhovský, Alb. Jeřábek, Frant. Kramer, Haselmans, Cainer, Sychra. 18. Ve sv. týdnu: Picka, Smolík, Horák, Bernabei,. Lipp, _Binder, Gallus, Ant. Foerster, josef Foerster a Ríhovský. 19. Motetta o Božím Těle: Cainer. 20. Litanie a) k P Ježíši: Říhovský, Douša; b) k P. Marii: Křížkovský; c) ke Všem svatým: chorální. 21. Nešpory: Douša, B. Kašpar. 22. Různé: Tregler, Gregora, Schubert, Kocián Jar., Bachmeter, Svchra, dr. Kaván, Gregora, Vymetal, Horák a j.
Bohumil Kašpar, ředitel kůru.

O
I	RUZNÉ ZPRÁVY.	I a
** Ve prospěch Červeného kříže pořádány koncerty duchovní v děkanském chrámu v Písku (řed. Vymetal) a Humpolci (řed. O. Rychnovský). Dva veliké koncerty v měst. divadle uspořádala budějovická česká škola hudební (řed. B. Jeremiáš). Zajímavý koncert k témuž účelu pořádán v Praze v Rudolfinu 20. ledna. Dirigentem byl Siegfried Wagner, syn velikého Richarda Wagnera.
** Ke Službě VGjeriské povoláni byli dále ředitelé kůru: Al. Kubišta z Dobré Vody u Budějovic, K. Štech z Lomnice nad Luž., J. Deršák z Bělo-hradu lázní, D. Wiinsch ze Sušice, varhaník J. Kašpar z Rokycan a J. Karásek z Kostelce nad Orl.
„Narození Páně” v Jednotě katolických tovaryšu v Praze dávalo se letos již po sedmačtyřicátý rok 1., 3., 6., 10., 17. a 24. ledna. Dne 17. ledna byl přítomen i Jeho Eminencí pan kardinál. Zpěvnou část cvičil kanovník Můller a pozvedl úroveň výkonů pěveckých nad provedení let minulých. Členům Jednotytovaryšů letos vypomohla Farní Jednota Cyrillská z Vyšehradu. Dávaly se staré Jesličky od Bačkory a Amerlinga, které svojí svěží melodikou a jemnou náladovostí pořád stojí nejvýše vedle Zelinkovy hry nad

produkty tohoto druhu. Bylo by opravdu radno Bačkorovu hru vydat zcela správně znovu, ji scénicky upravit a zcelit; její hudba by toho věru zasloužila. Meziaktní hudbu obstarala kapela besídky učednické« za vedení officiála Hatláka. Hoši se drželi také dobře. — Též v H r a d c i K r á 1 o v é po léta již dává Jednota katol. tovaryšů Jesličky, disponujíc lepším sálem a prostrannějším divadlem než Jednota pražská. V Hradci nyní Jesličky řídí a cvičí J. Wůnsch ml.
** Česká Akademie, třída IV., vypisuje třl c e n y: I. 2000 K, li. 800 K a III. 500 K za nej[epši skladbu. Lhůta do 31. května t. r. Dále cenu Kaňkovu 1600 K. Lhůta do 1. května t. r. Dále jedno stipendium 400 K. Lhůta do 15. května t. r. — Posléze studijní podpora Kl. Kalašové 200 K. Lhůta do 15. dubna t. r. O dvě neb tři nutno stejný počet žádostí podati, nestačí žádost jediná.

** Od prvního ledna t. r. uvolnil se umělecký odkaz Smetanúv. Zákon totiž chrání umělecká díla třicet let po smrti autora, vyhrazuje všecka práva zákonitým dědicům jeho. Poněvadž při díle operním jedná se z pravidla o autory dva: libretistu a skladatele, stala se okolnost tato předmětem živé rozpravy v odborném i denním tisku. Dr. Ldwenbach v Hudební Revue uveřejnil úvahu, která vyzněla v ten smysl, že beze sporu volny jsou pouze první dvě opery Smetanovy Braniboři a Prodaná, jichž libretista Sabina zemřel před Smetanou. K Daliboru a k Libuši psal libreto Wenzig a sice původně německy, Smetana ale přirozeně komponoval český překlad, jehož autorem jest dosud žijící Ervín Špindler. Na Zůnglově libretu provedl přepracování V. J. Novotný, rovněž dosud žijící. Libretistka dalších oper Smetanových, Eliška Krásnohorská, rovněž dosud žije. Z toho plyne, že nehledě k dílům instrumentálním, jsou pouze první dvě opery mistrovy nesporně uvolněny. To jest, že od nového roku smí býti bez poplatku dědicům provozovány a tisknuty. — Na to prohlásil skladatel Karel Weiss ve feuilletonu Národní Politiky, že dr. L. opominul, že jako autor libret Dalibora i Libuše byl vždy uváděn jedině Wenzig a Špindler zůstal anonymním. Eliška Krásno-horská pak jest pseudonym (jmenuje se vlastně Pechová) a díla taková uvolňují se již třicet let po vy-dání neb premiéře, jsou tedy dávno již vlastně volna, ačli oba autoři v rejstříku autorském práv svých za-psati nedali. — Pak následovala odpověd dra. Lówenbacha, prohlášení dra. Motejla, jakožto zástupce dědiců Smetanových že tito budou práva svá, zejména na Dalibora a Libuši i dále hájiti, pak pro-hlášení K. Weise, v němž tento sděluje, že zvěděl od Elišky Krásnohorské, Novotného i Spindlera, že nemají žádných práv na dílo Smetanovo, a konečně prohlášení Fr. A. Urbánka, vydavatele libret Smetanových oper; v němž i on prohlašuje práva svoje za zaniklá. Tím byl by spor rozřešen dosud v ten smysl, že veškero dílo Smetanovo jest volným. — Zatím uchystalo pečlivě divadlo vinohradské Prodanou, vstupujíc tak v ušlechtilý závod s první naší scénou divadlem Národním.
Kde se narodil Ch. W. Gluck? Rodištěm slavného reformátora na poli operním Christofa Willibalda Glucka (naroz. 2. července 1714) dosud po-važována byla vesnička Weidenwang v Bavořích. Tam také postaven byl pomník s ohromným jeho poprsím a na rodném domku zasazena pamětní deska. V poslední však době —jak sdělují Můnchener Neueste Nachrichten«, jakýsi farář Šebastián Buchner ze Sulzbůrgu tvrdí na základě dlouholetých svých důkladných studií, že rodištěm Gluckovým nebylo Weidenwang, nýbrž blízké městečko Errasbach, kde jeho otec byl lesním a kde také r. 1713 si postavil