1 10	GYRILL	XL.

flétna vzdálená 2', echomixtura — 12 hlasů. Pedál: veliký krytový bas 32', principálbas 16', violon 16', salicetbas 16', subbas 16', 1<ryt basový 16', pozoun 16', subbas (pro vzdálený klavír) 16', echo-bas (pro v_dál. Klavír) 16', oktávbas 8', cello 8', kryt flétnový 8', trompeta 8', oktáva 4', clarino 4', kvint-bas 1021.,;, kornet 3X = 17 hlasu. Celkem 80 hlasu, z nich jazýčkových: 1. 2, II. 1, III. 4, IV. 2, ped. 3—12; základních: 32' I, 16' 14, 8' 34, 4' 14, 2' 4=67, pomocných 5, smíšených 8. Mimo to spojky normál L, I[.—L, II1.—1., IV.—1., III.—II., 1.—I1-, 1. ped., [L—ped. II1. ped, IV—ped, ped. I.; superoktávové spojky 11.—1, III. L, IIL—II., ve IV.. 1.—ped., I1.—ped.; suboktávové spojky II.—I., III. L, II1.—I1. ve IV. Dále 6 pevných kombinací (pro ruce i nohy). Sbor jazýčkový, principálový, smyčcový, flétnový, klávesem k stlačení, rovněž jakož i pleno všech čtyř manuálu a pedálu, 10 vypínačů (pro ruce i nohy) a řada zvláštních pomucek : automatický vypínač pedálu, závěrky klávesové pro všecky manuály i pedál, vypínač ručních rejstříků, žalusi pro II., III. a [V., tři volné kombinace (pod rejstříky), vypínač crescenda, crescendo rejstříkové (jeden válec pro varhaníka, druhý pro pomocnou sílu k rejstříkování). Soustava je elektropneumatická. — Mimo tyto nejmodernější koncertní varhany staví táž firma v Mozarteu solnohradsl<ém menší cvičební stroj o dvou manuálech s pedálem, o 25 hlasech a 17 tazích po-mocných.
— Česká Hudba přináší v posledním čísle následující zajímavé anekdoty ze života dra. Fr. X. Haberla: Při jedněch exerciciích církevně-hudebních byl mladík, který horlivě komponoval, ač scházel mu právě jen talent a vzdělání hudební. Ten čekal před chrámem, a jakmile Haberl vystoupil, ukazoval mu partituru své nejnovější mše, žádaje o úsudek jeho, slovy: »Upozorňuji zejtnéna na Credo. Má samo o sobě : 8 taktu!« Dr. Haberl pohledem zběžným jen poznal cenu práce té a řekl krátce: »Víte co? Při-pište k tomu Credu ještě dva takty a bude jich zrovna sto!« — Skladateli církevnímu Molitorovi zaslal Haberl k sňatku latinský telegram: Molitori, Molitoque laus et jubilatio. — Při jedné přednášce své při sjezdu cecilském zpíval Haberl ukázkou delší chorální větu bez prúvodu. Když skončil, přítomný starší kněz, hudebník, vyňal své áčko z kapsy, a aby se přesvědčil, zda Haberl v intonaci neklesnu], hezky hlasitě fouknul normální á. Haberl založiv klidně ruce, ostře pohlédl na onoho pána a za všeobecného napětí řekl pouze: I ty, Brute?a Bouřlivý smích byl závěrem této scény.
BIBLIOGRAFIE
]oh. Biehle: »Theorie des Kirchenbaues und der Glockenkundec. Wittenberg. A. Ziemsen. Mk 3'—. Ač je psán spisek ten především na stavby protestantské, obsahuje přece mnoho důležitých a praktických pokynů všeobecně platných.
Hettri Colet: »Victoría_. Jest to životopis slavného vrstevnika Palestrinova, Spaněla Viftoria, který vyšel ve sbírce »Les maitres de la musiquea (red. L. Jean Chantavoine) u Fél. Alcana v Paříži. Cena 3 fr. 50 c. V téže sbírce vyšly pro hudbu církevní zajímavé svazky: M. Brenet: Palestrina (4. vyd.]. V. d' Indy César Frank (7. vyd.). A. Pirro J. S. Bach (4. vyd.). A. Gastoué: L' art grégorien (2. vyd.).
Dr. Princ Max, vévoda saský: »Erklarung der Psalmen und Cantica in ihrer líturgischen Verwendung.« 80 528 str. 5 Mk (F. Pustet, Řezno).
D. Paolo M. Feretti Ab. O. S. B. »Principii

teorici e pratici di Canto Gregoriano. lll. ed. ritoccata ed ampliata.a Roma Desclée. 2. L.
K. Walter: »Glockenkunde« 8° 29 vyobr. 1014 stran. Mk. 9. (Fr. Pustet, Řezno).
Max Battke: »Stimmbildung in der Schulec. Praktische Anleitungen fůr den Lehrer u. 121 Ubungen fůr den Schůler. Berlin-Lichterfelde Ch. Fr. Vieweg. Vyd. pro učitele Mk. 1.50, pro žáky 40 pf.
Dr. Reinecke: »Die Kunst der idealen Tonbildung;. Lipsko. Dorffing. Mk. 3'
Dr. Rud. Rudolf: Die Registrterkunst des Orgelspiels in ihren grundlegenden Formen. Lipsko. Breitl<opf & Hártel M 2'—.
Dr. W Voigt: Die Kirchenkantaten J. S. B a c h's. Průvodce při jejich studiu a rádce při provozování jich. Stuttgart J. B. Metler.
Dr. Ursprung : Der Literalsinn der Psalmen u. Cantica des Breviers. Rezno. Fr. Pustet. M. —'60.

Přehled časopisu:
„Muzyka i špiew” č. 46, r. 11. Dále : Zásady harmonie, Mechanika ve službách hudby, Zpráva o sjezdu v Tarnově 23. června t. r., Vzhůru srdce! Pp. varhaníkum diecese ]vovské! (výtka liknavosti oproti diecesím kral<ovské, tarnovské a přemyšlské. Kronika (o sjezdu zpěváckých spolků polských v Po-znaní a j.).
„Cerkveni glasbenik” č. 11, r. XXXV[I. v Lublani. Pozvání k 16. valné hromadě Cecilské Jednoty v Lublani na 25. listopadu t. r. v kníž -bisk. paláci. Při slavné mši sv. předchozí provedeno bylo: Hugo Sattner Missa seraphica pro sbor, orchestr a varhany, dr. Kinovec Graduá'e, dr. Witt offertorium, intr. a com. chorálně a Griesbacher Te Deum op. 108. pro smíš. sbor, varhany a žestové nástroje. Pěstujme chorál! Popis varhan v chrámech farnosti kerkské (5). Vzpomínky na Zader, Ant. Grum, do-končení. Dopisy. Posudek Premrlovy sbírky 75 smíš. sborů. Sláva nejsv. Eucharistii. Ruzné zprávy. Hudební drobty obsahují správné slovinské významy. Hudební přílolta: Matej Vurnik: Při pohřbu, smíš. sbor. Ivan Pogačnik Obětování, smíš. sbor. Ant. Jobst, O salutaris hostia, smíš. sbor.
„$veta Cecilija.'° Svazek 6., roč. VIII. (listopad, prosinec) v Záhřebu. j papež Pius X. Harmonisace národní písně. Cecilské snahy ve vesnických farnostech (z kruhů duchovenských). Jak Ize povznésti církevní zpěv na vsích? (z kruhů učitelských . t Andrija Zagorac (absolvoval pražskou konservatoř, byl učitelem hudby v Lovrně a padl u Šabce). Několik poznámek o záhřebských chrámových sborech. Dopisy. Hudební literatura. Různé zprávy. Vypsání cen redakce: 60 K za nejlepší litanie k B Srdci Páně a 40 K za nejlepší text mešní písně. Hudební příloha: Vánoční písně (koledy). Harmonisoval Fr. Anselm Canjuga a Rud. TacliK.
Musica divina vydala ke sjezdu solnohradskému dvojsešit za srpen a září. Jest to skvostně vypravená kniha o 400 str. s 12 uměleckými obrazy, s titulní malbou Hanse Nowacka. Obsah: Max Morold, Slavnostní praeludium. Hermann Bahr, Město Mozartovo. Dr. Rietzsch, Mnich solnohradský (autor starobylé německé sekvence mariánské a j.). Ot. Kernstock, báseň Mnich solnohradský. H. Spiess,
hudební minulosti Solnohradu až do 1634. Dr. Weissenbácl<, Mozart v chrámě Dr. Wantoch, Večer na Mnišské hoře. Báseň Prof. Moissl, Církevní hudba v dopisech Mozartových. Otto Kónig Mozartovo náměstí. Dr. Vilém Kienzl, Šestnáctiletý nadšenec pro Mozarta (z vlastního života). O. E. Deutsch, Syn. Studie ze života Mozarta mladšího. ]os. Messner, Vzpomínky na kardinála Katschthalera. Kníže arci-