100	CYRILL	X L.

5. Pater noster zůstalo úpině neztněněno. I ve vatikánském vydání jsou dva způsoby:
a) tonus s o l e m n i s a b) tonus f e r i a l i s, který se zpívá o festa simplicia, o feriích a při zádušní mši sv.
Odpověd na oba tóny, i slavný i všední jest však nyní táž, totiž : R. Sed lí - be- ra nos a má - lo,
kdežto dříve se lišil způsob všední od slavnostního tím, že na slabice a* nestoupal hlas na h, nýbrž zůstal na tónu a.
c)	I n t o n a c e před A g n u s D e i totiž »Per omnia saecula sáeculórum a Pax Dómini atd.« jest beze změny.
Změněna jest druhá odpověd: »Et cum spiritu tuo=, jež zní nyní : Et cum spí - ri - tu tu- o.
d)	Snad nebude od místa, uvedeme-li zde také způsob, jakým podle vatikánské edice zpívá se při slavné mši sv. »Confiteor«. Neliší se způsob ten příliš od dřívějšího, jen některé nepatrné odchylky více rázu deklamačního lze tam postřehnouti.

  - r  - r   -r -  - -4-- H - -r -rt-- - -a --a- -- --- ?—r- r   r- i-Con-fí- te - or De- o om-ni-po-tén-ti,	be-á-tae Ma - rí- ae sem-per Vír-gi-ni, be- á- to Mi-chaé - li Ar-chán-ge-lo, be - á - to jo-án- ni Bap-tí-stae, san-ctis A-pó-sto-lis Pe-tro et Pau-lo,
ó-mnibus Sanctis	et ti - bi pa- ter, qui - a pec- cá-vi ni-mis,	co - gi-ta- ti - ó - ne ver-bo
r - r - r	r-  --r-	!,-r - --~	-r--
me- a cul- pa, me- a cul-pa, me- a má-xi- ma cul-pa. I - de- o pre-cor be-á-tam
-- -- r--~F__  - r -r -- #-  — -- — r ~ —~ r- —ram=1-r -r---	—	rat r-~_ ---	-:‑
Ma-rí-am semper Vírgi-nem,be- á-tum Mi-cha-é-lum Archángelum, be-a-tum ]o-á-nem Bapfístam sanctos A-pó-sto-los Petrum et Paulum, omnes Sanctos, et te pa- ter,	o - rá - re pro me ad
r
Dóminum Deum nostrum.
III.
K bohatším zpěvům mešním, které kněz při zpívané mši sv. bud zpívá nebo aspoň intonuje, lze přičísti Gloria, Credo a Ite missa est.
Poněvadž jsou Gloria a Ite missa est v jakési vnitřní souvislosti, počínáme zpěvem 6. Credo. Pro »Credo« obsahuje nyní »Ordo missaeQ dvě intonace, z nichž první jest posavádní velmi podobná, druhá pak nová.