44	CYRILL	XL.

Pro počátky doporučil bych pak mše jednohlasé, dokud je zpěváků málo a nevycvičených, na př. N e š v e r a : Missa sc. F r a n c i s c i, lcde převládají vysoké a S y c h r a: Missa sc. J o s e p h i, kde převládají hluboké hlasy. Jest nejlépe zpívati střídavě hlasy ženskými a mužskými i spojenými. Tu stačí vepsati do hlasů písmenami, barevnou tužkou, na př. S pro ženské, B pro mužské, T (tutti) pro spojené hlasy.
Když možno přikročiti k dvouhlasému zpěvu, nebo tam, kde na malých osadách není mužských hlasů, neb kde odkázán jest ředitel kúru jen na školní děti, radím dvouhlasé mše s průvodem varhan: V. Říhovský, Missa sc. Aloisii, Haller, Missa III. a IV. S i n g e n b e r g e r: Missa sc. Ioan. Bapt. (Bas ad lib.) Dvcuhlasně ]ze též provésti Ř í h o v-s k é h o I. i lI. Missa brevis et facilis (mají lehoučký průvod varhan neb smyčcových nástrojů), S t e h 1 e h o: Missa Salve Regina, W i t t o v u: Missa Exultet (obě mají těžší průvod varhan). Pro dva smíšené hlasy (ženské a mužské) je vhodna Lor. P e r o s i h o : Missa b. Ambrosii (kde vyšší hlasy převláda)'í) a velmi hezká a moderní E d. T r e g 1 e r a: Mše C-dur op. 12. a K o e n e n o v a: M. sc. Gregorii.
Přechod k vícehlasu tvoří mše K o e n e n o v y: Mše A-dur, Missa Panis Angelicus a Missa sc. Ioannis Chrysostomi.
3 h 1 a s é mše smíšené: S i n g e n b e r g e r: výše řečená Missa sc. Ioan. Bapt. G r u b e r op. 69., H a 11 e r op. 4. a 5. a M o 1 i t o r op. 6. vesměs velmi lehké.
4 h l a s é mše smíšené: R í h o v s k ý: I. i 11. missa brevis et facilis, Lauda Sion, Lo retta, Cyrillomethodějská. Lze je dávati s průvodem 1. varhan, 2. s orchestrem nebo 3. obojím. (Všecky z Edice M. U.) Z e l i n k a : Missa brevis, Missa Angelica a řada jiných. (Všecky u Fr. A. Urbánka.) Sychra: Missa Decima, snadná a velmi vděčná. Jen konec Creda je poněkud obtížnější. Průvod varhan a ad libit. i smyčcové nástroje a dvě corni. (U Pazdírka v Olomouci). C a i n e r : Missa sc. Venceslai a Missa B. Mariae Virg. Druhá poněkud těžší. Průvod varhan lehký. Obě vydal Msgr. F.J. Lehner. D o u š a : Missa sc. Ioan. Bapt. op. 16., též jednohlasem k provedení. Modernější. Vyšla v Ed. Cyrill. H o r n í k : Mše C, G a Es, všecky snadné, G-dur nejlehčí. Vydala Česká Hudba v Hoře Kutné. J o s e f Foerster: Missa de Beata (u J. Hoffmanna vdovy) a Missa Bohemica, z nápěvů rorátních (u V. Kotrby). F r. H r u š k a : Missa sc. Laurentii a Missa Sc. Nominis Jesu u Lehnera a Missa Ecce Dominus veniet Fr. A Urbánka. Tato těžší, v Gloria místy osmihlasá. A n t. F o e r-s t e r: Missa sc. Ceciliae. Z cizích pak: G r u b e r: Missa sc. Petri, S t e h 1 e: Missa Salve Regina (průvod v Credu těžší). W i t t : Missa sc. Nomini )esu, Missa sc. Augustini, Missa Exultet (průvod těžší) a Missa sc. Luciae pro lepší sbory.	(Pokračování.)

CINNOST CYRILLSKA

OBECNÁ JEDNOTA CYRILLSILÁ.
Kterak se zaltládají Farní Jednoty Cyrillské. Tento návod, uveřejněný v 2. čísle »Cyrilla«, vyšel ve zvláštním otisl<u jako sešitek knihovny »Cyrilla<,, zároveň s návrhem vzorných stanov v takové úpravě, aby mohl býti návod snadno odstraněn a sta-nov, do kterých se případné změny vepíší, mohlo se užiti také 1< jednání úřednímu. Uvádíme to na pamět s důtklivou prosbou, aby všude byly zakládány Farní Jednoty Cyillské, tyto kameny, z kterých se celá budova reformy hudby chrámové musí skládati. Nebudiž omeškáno. V poslední době jeví se zájem a na mnohých místech se bud o založení farních jednot jedná, nebo byly již založeny. Každé číslo »Cyrilla« podává o tom doklady. — Stanovy s návodem zašle administrace ,Cyrilla«, informace poskytne jednatel Ob. Jednoty Cyrillské, kanov. Vác. M ů 11 e r, Vyšehrad, Stulcova ulice č. 10 (čp. 82).
Konference o úpravě platů ředitelů kůru a varhaníků, která se konala ve Vídni 11. května 1914 za četné účasti nejen vídeňských zástupců, nýbrž i delegátů ze všech království a zemí předlitavských, měla zajímavý průběh a povede bohdá k čilejší akci v té příčině, která bude korunována vý

sledkem. Ponechávajíce si obšírnou zprávu o této konferenci, na níž byla Obecná jednota Cyrillská za-stoupena jednatelem svým kan. Vác. Miillerem, a z Cechů účastnili se jí řed. kůru Boh. Kašpar ze Smíchova, řed kůru Kar. Unger z Něm. Brodu, na níž zastoupeny byly četné nejd. ordinariáty mezi nimi též nejd. kn. a. ordinariát pražský svým zástupcem, poznamenáváme jen, že předsedal jí kapelník dómu ve Vídni Aug. Weirich, referátem svým zahájil debatu prof. Frant. Nloiszl. O pracích v té příčině vy-konaných v Čechách referoval p. řed. Boh. Kašpar. Jednomyslně uznána potřeba společné akce, která má býti v souhlase s nejd. episkopátem a vys. vládou. K dalšímu vedení celé akce zvoleno pracovní komité, které další usnesení provede.
Církevně-hudební kurs v Solnohradě od 6. d0 20. Srpna 1919. Při slavnostech spojených s otevřením Mozartea od 12. do 20. srpna t. r. koná se c. k. minister. kultu a vyučování pořádaný a oddělením pro církevní hudbu při,c. k. akademii hudby a výty. umění řízený kurs. Učastníky mohou býti nejprv ředitelé kůru, varhaníci, ]<ostelní zpěváci, kněží diec. solnohradské, potom titíž a učitelé hudby na učitel. ústavech všech zemí rakouských. Účastníky řádnými mohou býti jen samostatní ředitelé kůru, var-