40	CYRILL	_	XL.

Boj o cyrillské idee.*)
0. NEC[D.
II.
Druhým základním pilířem, na němž zbudován náš program, jest obrod reprodukce. Pojem tento rozkládám ve dvě jeho stěžejné složky: co se má reprodukovati, zpívati, jinými slovy repertoir a jak se má zpívati.
Odpověd na první bod jsem načrtl, když jsem mluvil o mravních a uměleckých kvalitách skladatele; proto nyní pouze dávám našim požadavkům ostřejší, vyhraněnější rysy. Do našeho repertoiru zařadíme skladby vyhovující všem zákonům uměleckým a liturgickým nejen po stránce textové, ale i charakteru nálady, již skladba vzbuditi má.
Než i zde třeba tříditi. Mnohé skladby jsou psány slohem lapidárním a jen tehdy zanechají dojem. když je přednese sbor početně veliký; kdežto jiné sbory obzvláště nálady něžnější uplatňují se lépe ve sboru početně slabším. Mnohé sbory psány jsou slohem těžkým, tak že pouze prvořadná tělesa pěvecká je mohou se zdarem dáti do svého pro-gramu, kdežto jiné ve slohu snadném přístupny jsou sborům i qualitativně slabším. Proto nově zřízená diecesní Jednota cyrillská se postará o to, aby vydán byl seznam skladeb umělecky cenných, opatřený poznámkami, v jakém slohu ta ona skladba jest psána a pro jaký sbor jest určena.
Jak se má zpívati? U nás za posledního desítiletí povznesla se úroveň reprodukce zpěvu sborového do takové výše, že se nám o ní před několika lety ani ve snách nezdálo. Jest to zásluhou našich dvou prvořadných těles pěveckých: slavného sdružení učitelů moravských a pražských. Dnes můžeme klásti na zmíněné sbory požadavky instrumentální, aniž se třeba báti, že by jich nezdolaly; dnes píší skladatelé sbory zcela jinak, než se psávalo ještě před patnácti lety. Vezměte jen partituru posledních sborů Janáčkových, Kuncových, Novákových, Sukových a naleznete v ní doklady mých slov. Než nás zajímá otázka jiná.
Kde možno nalézti zlatý klíč k onomu archivu, v němž uloženo jest tajemství pronikavých triumfálních úspěchů našich dvou slavných sdružení? Jest to upřímná láska a mladistvé nadšení obou těles pěveckých, nadšení, jež rádo přináší oběti,; jest to umělecká vyspělost, železná disciplina, kázeň sboru a především vysoké vzácné hudební quality jeho dirigentů. Hybnou silou sboru zůstává jeho dirigent, který vtiskuje sboru svůj chrakter, vdechuje sboru svoji duši s jejími nejjemnějšími záchvěvy. Sbor jest jednotkou, zde mizí jednotlivec a podřizuje svoji vůli, své umělecké cítění úpině vůli sbormistrově. Proto dirigent musí býtí osobností, jež celým svým zjevem působí mocí suggestivní na sbor, tak že tento rád a skoro nevědomkv podřizuje se jeho vůli; dirigent musí býti osobností, jež svým uceleným charakterem a hlubokým hudebním vzděláním vzbuzuje důvěru svého sboru, osobností jemnocitnou, ideální, jež by svým nadšením uchvátila a oduševnila celý sbor. Jaký dirigent, taký sbor.
Proto chceme-li povznésti uměleckou úroveň reprodukční, musíme nasaditi páky u faktorů, kteří reprodukci řídí. Jest to síla výkonná —ředitel kůru a síla morální, která svou autoritou, svým vzácným zájmem sílu výkonnou podporuje, kněz. —Jen tam, kde obě tyto složky spolupůsobí, kde obě mají zájem pro obrod posvátné hudby, jen tam dána jest záruka piného zdaru.
Proto význačným bodem programu naší diecesní Jednoty bude spolupůsobiti k tomu, aby jak ředitelům našich kůrů, tak i nastávajícím kněžím dostalo se patřičného vzdělání hudebního, tak aby do duchovní správy přicházeli kněží s láskou a nadšením pro hudbu chrámovou. Podotýkám jen, že v Tyrolsku již stanoveno na bohosloveckých učilištích 16 hodin týdně pro vyučování zpěvu a hudbě.
Umělecká výše reprodukční závisí i na těch, kteří reprodukují, to jest na silách výkonných. I v těch musí býti buzen zájem, láska a nadšení pro posvátný zpěv. U nás bohužel se nedoceňuje význam zpěvu v životě náboženském a proto se celkem velice málo káže o kráse a významu zpěvu Zde bychom se mohli mnohému přiučiti od tak zvaných reformátorů, kteří, jako na příklad Luther, největší péči věnoval chrámové písni lidové a sám tvořil text i melodie k ní. Žádný obraz, žádná socha, žádná sebe krásnější báseň nedovede člověka tak nadchnouti, tak elektrisovati, tak intensivně určité nálady vzbuditi jako píseň.

*) Viz ročník XXXIX., str. 178.