X L.	CYRILL	3

církevní jest v časopisu nepřehledná řada. Lehner také upravil a vydal Roráty nedělní, pondělní a úterní, jejichž text upravil V. Štulc a K. Rais, Litanie pro lid s příslušnými zpěvy k odpoledním službám Božím a j. v. Vedle toho zabýval se pilně uměním výtvarným a osvojiv si potřebné vědomosti podrobnými studiemi a cestami za uměním po Německu, Hollandsku a Ital li, založil r. 1875 časopis věnovaný výtvarnému umění »Method«, v němž ukládal materiál pro dějiny českého umění církevního. S archit. A. Baumem vydal r. 1878 »Otázky arcliaeologické«, vydal důležitý spis »Česká škola malířská XI. stol.«, s barevnou reprodukcí t. zv. Kodexu vyšehradského a dokončil krátce před svou smrtí »Dějiny umění českého« ve 4 svazcích. O umění přednášel bohoslovcům pražského arcib. semináře, cvičil tam zpěvu, byl předsedou Křesfanské Akademie, konal mnoho přednášek nejen v Křest. Akademii, ale i v král. čes. společnosti nauk, Historickém spolku atd. Jeho dílem jest monumentální výzdoba karlínského chrámu sv. Cyrilla a Methoděje, jeho myšlenkou záchrana kláštera bl. Anežky České.
Své sbírky a majetek odkázal obci Král. Vinohradů na zřízení musea a ústavu pro círk. umění.
Lehner by1 r. 1890 jmenován papežským komořím, r. 1891 dopisujícím a r. 1895 mimořádným členem České Akademie pro vědy, literaturu a umění. Vyznamenán byl titulem kn. arc. notáře a kons. rady, jakož i řádem železné koruny třetí třídy.
Msgre Lehner vraceje se 8. prosince m. r. z procházky domů, poražen byl na Ferdinandově třídě drožkou a zraněn. Od tohoto úrazu se již nevzpamatoval, ač zdravá jeho tělesná soustava dlouho vzdorovala, podlehl přece. Ve středu dne 4. března konal se pohřeb zasloužilého kněze a nadšeného Cyrillisty a pěstitele umění.
R. i. P.

VVObEn K 40. ROCNIKV.
Za změněných poměrů počíná se nový ročník časopisu »Cyrill«. Dosavadní zasloužilý a obětavý redaktor, prof. D o b r o s 1 a v Orel, vzdal se na ten čas pro chorobu vedení časopisu. Podle usnesení výboru Obecné Jednoty Cyrillské uvázala se u vedení »Cyrilla« zvláštní redakční rada, v jejíž čelo se postavil osvědčený pracovník a organisátor Cyrillský vsdp. probošt Dr. J o s . M r š t í k. Do redakční rady vstoupili pak ještě P. T. pánové kanovník K a r e 1 B o č e k v Českých Budějovicích, katecheta V o j t ě c h C h y b a, jako zodpovědný redaktor ; B o h. Kašpar, ředitel kůru na Smíchově ; V á c l a v M ú 11 e r, kanovník na Vyšehradě a Dr. F r a n t. S t e j s k a 1 v Praze.
Program časopisu se nezmění a »Cyrill« stoje pevně na půdě památného »Motu proprio« slavně panujícího papeže Pia X. chce se starati o povznesení církevního zpěvu všeho druhu po stránce nejen theoretické, nýbrž i praktické. Jeho úkolem bude povzbuditi znovu ruch cyrillský a prostředky praktickými, hlavně i skladbami, které by se hodily i pro kůry menší, podporovati snahy, aby všude nejen zadost se činilo předpisům liturgickým, nýbrž také zásadám uměleckým.
Doufáme, že zůstanou »Cyrillu• věrni stoupenci jeho dosavadní a že se řady jeho přátel znovu rozmnoží. »Cyrill« bude vycházeti jako dosud desetkrát ročně v měsíčních lhůtách s hudebními přílohami.
Vydání prvého čísla zdrželo se pro mimořádné poměry v tiskárnách na počátku roku letošního. Další vydávání »Cyrilla« díti se bude pravidelně.
Za redakční radu
kanovník VÁCLAV MULLER, jednatel O. J. C.