206	CYRILL	XXXIX.

v tom, co bude poslouchati. Při koncertech vokálních (kde se předvádějí písně a sbory) měl by vždy posluchač před tím z programu přečísti básně a tím znáti obsah a připraviti náladu.
Nejlepší přípravou před provozováním hudebního díla je domácí hraní úprav dvou-a čtyřručních.
Dále působí rozhodně v umělecké kultuře měst i venkova p ě v e c k é s b o r Y. — Ale v poslední době z přítele umění, jenž před tím sám činně se účastnil, t. j. zpíval ve sborech, hrál v orchestru, znenáhla je jen platící posluchač.
Kdo pro ozdravění veřejné hudební činnosti působí, měli by se hlavně přičiniti, opět ku práci je získati. Přednost spočívá v tom, že pomáháme nacvičiti a provésti veliká umělecká díla a tímto způsobem je úpině poznáváme.
U hudby nástrojové je to již méně možno. Dilettantské orchestry, jež se odvažují na provedení velikých děl, obyčejně nestačí.
Ovšem požehnání přinášejí, zasvěcují-li členy aktivní i passivní do literatury a tvoří-li přechod z domácně pěstované hudby. Tímto způsobem mohou takové orchestry vypiniti opravdu umělecký úkol. ;Orchestrální sdružení v Praze, Plzni, Písku, Kladně, Brně a j.)
Nejcennější pro dilettanty je a zůstane účin k o v á n í v e v e l i ký c h s m í š e n ý c h
s b o r e c h. — Je to nejen požehnáním pro jednotlivce, ale i k dobru celku ; skoro jen pěvecké sbory mohou četná veliká chorální díla staré i nové doby vzbuditi k žití. Divadelní sbory jen ob čas zpívají v koncertech.
M u ž s k ý s b o r je zvukově nádherný, ale v literatuře hudební celkem omezen na provozování menších děl, ježto hlasové omezení mužského sboru na 2''., oktávy nedá skladateli příležitosti k pinému rozvití lidských hlasu, jako je možno u smíšených sboru (v Shlasech	- dvojsborech). (Pěv. sdruž. morav. i praž. učit. a j,)
Ženský sbor bez průvodu zní proti předcházejícímu prázdněji, mimo to trpívá obyčejně nedostatkem hlubokých altů a vysokých sopránů. S průvodem klavíru i jiných nástrojů (na př. harfy, lesních rohů) dává krásný, často etherický zvuk a různé náladové zabarvení.
V pěveckých sboreeh jsou živly pro zdravý rozvoj hudby; těm je umění z á 1 e ž i‑
t o s t í s r d c e! (Dr. Gdhler.)
Hudební literatura sborová v poslední době se velmi povznesla ; záleží na intelligenci sbormistrů, studovat jen umělecké sbory, nakladatelé byli by nuceni vydávat dobrá díla.
Existence sborů dokazuje, že venkov má hudební kulturu, že v jeho obyvatelstvu ne-vymizel požadavek po silné, trvalé umělecké snaze.
Dobré pěvecké sbory budou pro všecky časy důležitou částí zdravé, všeobecné hudební kultury. — V předešlém století české pěvecké spolky měly dúležitou úlohu vlasteneckou, buditelskou. Dnes tato úloha ustoupila jiné, neméně důležité: prohlubuje a vzdělává hudebně.
Pěvecké spolky měly by zřizovati (bezplatné nebo levné) kursy —školy pěvecké pro dorost. (»Hudební Budeč« vinohradská.) Filharmonická Beseda brněnská zřídila letos »Hudební Budeč«, ve které večer jsou bezplatné přednášky i praktická cvičení pěvecká. V Přerově zřízena škola zpěvu pro dámy; platí 40 h měsíčně.
V Německu volají vynikající esthetové (GShler, Saaevedra a j.) po státních hudebních školách pro chudé ! — Takovouto školu zřídil v Paříži skladatel Charpentier ( , Luisa«); v ní zpívají chudí dělníci a dělnice jednoduché písně, provencalské ballady jednohlasé, sbory. — Škole se daří výborně. V Rusku byl vládě (1911) předložen návrh Ippolitova-Ivanova k zařízení a pěstění sborů a orchestrů mezi továrním dělnictvem. — Pražská konservatoř zřídila letos levné pěvecké kursy večerní. V Berlíně a j. pečuje o hudební výchovu též »Hudební lidová knihovna«. -- Casopisy měly by stále přinášeti poučné články o umění a hudbě. -‑
Bolestná, ale zajímavá kapitola objevila by se obecenstvu, kdyby uveřejněny byly ně-které věci mezi vztahem skladatelů a nakladatelů v příčině honorářů, vydávání skladeb, vyjednávání atd. Vinu nese však i veliká část špatně hudebně vychovaného obecenstva --odběratelstva.
V jiných státech (Francii, Italii, Švýcarech, Německu a j.) dávno zaveden procentní příjem skladatelú za provozovací právo.
Tak je tomu na př. u našich dramatických spisovatelů ve spolku »Máj«. (Ve Francii činí ročirí obrat 2 a půl mil. franku! V Berlíně 65.143 marek.) Naše »Umělecká Beseda« před 3 roky poslala skladatelům oběžníky o této věci, ale dále dosud nic. Veliká orche-