XXXIX.	CYRILL	203

Všichni povolaní činitelé mají působiti, by se pojem umění hudebního zušlechtil, kde ho pak vůbec není, probouzel a vzdělal.
Aby člověk naučil se krásy hudební přijímati, její zákony chápati, potřebuje mnohostranného návodu, jehož poskytují v dětství a jinošství učitelé, teprve později divadla, koncerty a samostatné studium. —
Z p ě v je jediným předmětem, jímž se za nynějších dob povolaní činitelé starají o vzdělání hudební ve školách obecných.
Zpěv je ciejvlastnější lidská hudba. Není zvuku, hlasu, jenž by byl člověku sympatičtějším a jej se hlouběji dotknut nad hlas lidský, lidský zpěv.
Zpěv je nejdůležitější spojení poesie a hudby a jeho obor je nejobsáhlejší od skromné lidové písně až k hudebnímu dramatu.
Komenský zařadil v učebném plánu z p ě v i h u d b u jako důležitý předmět a to do všech škol, od neinižšíclz až po nejvyšší.
Jak daleko jsme od hudebního ideálu Komenského v našem školství!
Zpěv na školách obecných má býti protivahou ostatnímu, jako zaměstnání s něčím potěšujícím, radostným — s uměním. Jef »zpěv dětský smích duše«. — »Na všech stupních výchovy,« — praví Ruskin, — »mělo by býti hlavním bodem štěstí, by člověk naučil se opravdu se radovati.«
Vkusné lidové písně a chorál jsou stále dobrým základem zpěvu. »Nezanedbávejte nám ve škole píseň národní!« (píše Neruda). —
Každá hudba umělá je škodlivá, která není na výši požadavků umění.
Na většině obecných škol neuslyší žáci kromě svého popěvku ani jediného tónu nástrojového. — V jiných předmětech se dětem na př. předčítá, vypravuje, ukazují obrázky, reprodukce uměleckých děl výtvarných, jen z hudby neslyší ničeho. V Praze zřídí se školní obrazárna; v ni budou reprodukce dobrých českých malířů. Jak rády by děti poslouchaly, kdyby jim učitel zahrál také něco jiného, sebe jednoduššího. Jak výbornou pomůckou bylo by, kdyby byl ve škole klavír. Žáci by slyšeli celou harmonii i melodie, ne jen 1, 2 hlasy (nesamostatné). Doprovodem vyzáří při zpěvu i krásy harmonické, živel rhytmický a dynam. zcelí slovo s tónem a povznese celek. Ostatně, nejkrásnější umělé písně jsou vesměs s průvodem klavíru.
Esthetik Schmidkunz píše v knize »Vyučování hudbě«:
»V nižších, středních a vyšších školách má se hudbě jako ostatním předmětům učiti, nejen pro hudbu samu, ale pro její cenu jako část všeobecného školského vzdělání.«
Skota má položiti ze všeho, tedy i z umění — zdravý základ, na němž by se mohlo dále stavěti, především pak také vyšší škola.
Mnoho žáků opouští však střední školu, nemajíc pojmu o notovém systemu; mnohdy ani slova neslyšeli o nejslavnějších našich umělcích hudebních za celá studijní léta.
Silně se pracuje o tom, by zpěv jako řádný předmět se zavedl dvěma hodinami týdně na všech středních školách. Na hudebně-paedagogickém kongresu ve Vídni jednáno: O zavedení obligát. zpěvu na všech školách. Reforma vyuč. zpěvu na školách. Moderní osnovy a pomůcky. Odborní uč. zpěvu na školách. Žákovské orchestry na střed. školách a j. Reforma hudby na učit. ústavech. — Dějiny umění na střed. školách. —
Ze v našich t. zv. vzdělaných kruzích je často tak nápadně skrovně hudební kultury, tak poměrně málo skutečně úctyhodného interesu a podílu na hudeb. otázkách, tím je vinno především právě zanedbávání hud. výchovy na vyšších školách. Umělecky špatně vychován je největší díl lidí. — A přec péče o rozvoj nadání jednotlivce i celého národa a podporování snah v umění náleží mezi příkazy kulturní i mravní.
Umělecká výchova rodinou, školou a životem tvoří jeden veliký, souvislý celek.
Zlepšení hudební výchovy a vyučování je důležité také proto, že mnoho — zvlášf našich — lidí má zaměstnání a výživu v hudbě doma i v cizině. Má tudíž hudba také vztahy k životu sociálního směru. Zřizují se pro stavovské potřeby lidstva po právu různé odborné školy ze všech odvětví, jsou zajisté i z hudby neméně potřebné.
Kdyby snad ani praktického výsledku neměly, musí se mnoho státi již proto, aby se umění lidem přiblížilo a je ušlechtilo.
Pražskou konservatoř, jež má výborné jméno a jiné hudební školy v Písku, v Budějovicích a j. nutno sestátniti. (L. Jeřábek) — (jako ve Vídni a j.) (Srovnej místnosti pražské konservatoře a novou budovu státní hud. akademie ve Vídni!) Hudební a pěvecké školy i podniky koncertní třeba podporovati subvencemi státními, zemskými a j, V Moskvě