180	CYRILL	X XX 1 X.

fl. sladká (též cínová) 8', flageolet 2', V. Fl. harmonická je z cínu, dvojnásobné délky. s dírkou uprostřed, přefukuje do vyšší oktávy.) b) v e 1 m i š i r o k é mensury jsou: Fl. dutá 8', 4' (16', 2'). Fluttuan 16'. c) ú z k é m e n s u r y : Violon, též contrabas 16' (32', 8'). Violoncello 8', oba v pedále. d) v e 1 m i ú z k é mensury: Harmonika 8' (tvrdé dřevo nebo zinek). fl. něžná 4', fl. vzdálená 8'.
III.	Kryty, 1. dřevěné a) široké mensury: Bordun 16` (8', 32'), kryt 8' (I6'), kryt tichý 8', copula maior 8', copula minor 4', podstav 32 (též bordun 32', neb velký subbas 32'), kryt hrubý 16`, subbas 16'. Poslední tři (pět) v pedále. Fl. polní jest krytá, 2' neb 1' flétna. Fl. dvojitá má dvojí rty na protilehlých stranách. Portunál.
b) ú z k é m e n s u r y: Noční roh 8' (4', 2', 1'). 2. Z c í n u hotoví se kvintadena 16-(8'), ú z k é mensury. P o l o k r y t á jest fl. trubicová.
IV.	J a z ý č k o v é h 1 a s y, 1. n á r a z n é: Pozoun 16' (32'), bombarde 16' (32'), tuba 16', všecky v pedále. Trubka 8' (16') v manuále i v pedále. Clarino 4' (2') nejčastěji v pedále. 2. průrazné: fagot 8', hoboj 8', klarinet 8', Vox humana s klapkou pro chvění tónu (častěji má dvě píšfaly na každý tón, nezřídka i jednu jazýčkovou, druhou retnou, nebo bývá kombinována se salicionálem, oproti tomuto o něco výše laděna). Euphon 8', roh 8', aeolina 8' (16'). Tato vyskytuje se stále častěji jako hlas retný.
H 1 a s y p o m o c n é, 1. J e d n o d u c h é: Kvinta, k principálu 32' –= 10 k 16. principálu 5k 8' principálu 22; ;. Poslední též duodecima zvaná. Odrůdami jejími jsou: Kryt kvintový, kvinta trubicová, kamzíkoroh kvintový, flétna kvintová. Tercie (též sesquialtera, t. j. 5 : 4) k 32' principálu 6 2!5', k 16' principálu 3'i., a k 8' principálu 1
Též septima vyskytuje se jako pomocný hlas. Majíc ale sesilovati 7. partiální tón, nemá oprávnění, poněvadž týž v přirozeném ladění jen neurčitě se jeví (prof. dr. Strouhal, vynikající učenec v oboru akustiky, na př. píše místo b proň vždy z).
Všecky pomocné hlasy, jednoduché i smíšené, mají za úkol sesilovati tóny a 1 i-k v o t n í, musí být tedy vždy »p o d l o ž e n ya, v disposici i při rejstříkování, t. j. nesmí ani převládati, ani dříve se vyskytnouti, pokud jejich hlas základní zastoupen není.
2. smíšené, a) dvouhlasé : Sesquialtera (též seksta) k , C dává g e'. Tercian (5. a 6. svrchní tón e g). Kvinta šustivá (3. a 4. svršek g c, proto též Kvarta). Doublette k 8' dává 2', V. b) v í c e h 1 a s é: Mixtura nejobyčejnější, repetující hlasy smíšené. Dává oktávy a kvinty. Mensura principálu, 3—5tinásobná. Dlužno dbáti, aby kvinta nebyla tónem nejvyšším, Kvinty intonují se poněkud jemněji. Kornet k C dává g, c', e', vyskytuje se 3—6tinásobný; má velmi širokou mensuru a nerepetuje. Ostrý (akuta~, repetuje vícekráte, stojíf ještě nad mixturou a obsahuje i tercii. Cymbál jest nejkřiklavější všech smíšených hlasů a proto hodí se jen do největších varhan. Dává nejčastěji jen oktávy a doplňuje mixturu a kornet. Vyskytuje se ale též s e', g', b' na C. (Dóm ve Fuldě od Sauera.)
Zřídka vyskytuje se P r o g r e s s i o h a r m o n i c a (vynal. Wilke), která čím výše, tím vícesborovou jest a k o m p e n s a č n í m i x t u r a, tato jen v pedále, jako podpora nejhlubších tónů, má rozsah 10 klávesů a sice: C—F 5násob., .Fis 4násob., G 3násob., Gis 2násob. a A jednoduše.
V a r h a n í k u stačí obyčejně pouze rozdělení dle zvukového dojmu ve sbory : 1 principálový, 2. flétnový, :3. smyčcový (gambový), /i. kryty, 5. jazýčky a (i. hlasy pomocné. Ze srovnání obojího shledáme, že rozdělení ta celkem úpině se kryjí.
Má-li býti h l a s varhan p 1 n ý m a 1 a h o d n ý m i při největší síle, je nutno, aby byl správný poměr všech druhů navzájem.
Uchvacující 1 e s k a s í I u tónu varhan působí nejen hlasy s m í š e n é, ale i hlasy j a-z ý č k o v é. Ale jako jsou správně zhotovené hlasy jazýčkové libozvučnými a skutečnou o z d o b o u varhan, tak zase hrubé, harašivé jsou skutečnou z ho u b o u lesku a krásy tónu varhan, a nelze takových též jako hlasů sólových užiti.
Mnoho záleží na tom, aby hlasy jazýčkové byly co n e j b e z v a d n ě j i a v z o r n ě zhotoveny, tak aby n e p r o n i k a 1 y z celkového sboru hlasů varhanních, aby i jednotlivé hlasy samy o sobě užity s ó 1 o v ě, af jemné, af silné, vždy krásně zněly a posluchače estheticky uspokojily.
Pro m a l é stroje n e n í vůbec r a d n o jazýčky disponovati, poněvadž podléhají stálému rozladění oproti píšfalám retným, v tomto ohledu vytrvalejším. Jest nutno, aby jazýčkové
') Bud ze dřeva a nejnověji i kulatá, vrtaná, v podobě flétny orkestrové.