174	CYRILL	_	XXXIX.

13
o	,
~ RUZNE ZPRAVY.	
Jednatel U. J. C., Monsignore dr. František Hrubík, byl jmenován taje; m komořím Jeho Svatosti. IC vy.3okému vyznamenání gratuluje upřímné s redakcí za-jisté celá Obec Cyrilhká.
Státní zkoušky hudební. Nejbližší zkoušky
před c. 1<. zkušební komisí pro vyučování hudbě na školách středních a ústavech učitelských v Praze konati se budou od 4. listopadu t. r. vždy o 3. hod. odpol. počínaje v malém sále v Rudolfině.
Z pražské konservatoře. Vládním zástup‑
cem ve výboru spolku 1<u podporování umění hudebního v Cechách, t. j. konservatoře pražské, jmenován byl na místě do vládní komise povolaného dvorního rady Sitzenbergera c k. okresní hejtman baron Rud. Procházka.
Přednášky universitní o hudbě. Na české
filosofické fakultě v zimním semestru 1913 - 1914 konají se přednášky : Prof dr. Zd. Nejedlý - Všeobecné dějiny hudbv III. Renaissance 3 hod.). Česká hudba symfonická od Smetany do doby nejnovější (2 hod.). Cvičení hudebně-vědecká (2 hod.). — Doc. dr. Ot. Z i c h : Theoretická dramaturgie (2 hod.). Probiem uměleckého tvoření (1 hod.). — Lektor S t e c k e r má dovolenou. — Na němecl<é filosofické fakultě přednáší prof dr. R i e t s c h: »Geschichte der mittelalterlichen Musik« 2 h.) v pondělí od 2—4, Karolinum IV.; Franz Schubert und die neuere Wiener Schule (1 h.) v pátek 3 - 4. Hudební seminář 11!., h. v sobotu.
* Carl Straube, varhaník tomášského kostela, professor konservatoře a ředitel Bachova spolku v Lipsku. obstaral průvod klavicembala při nedělním koncertu Filharmonie (19. října), věnovaném nesmrtelnému Bachovi. V pondělí na to 120. řijnat hrál Straube v Obecnún domě na varhany Regera, Liszta, Saint-Sai?nsa a Bacha. Při přednesu Bachových skladeb oživuje Straube vše svým subjektivismem: za-nechává, abychom tak řekli, Bacha historického, vy-užitkuje moderních vymožeností královského nástroje, nejrozmanitější barvitostí rejstříkovou a obzvlášt volenými tempy dává výraz svému názoru na jeho skladby. Jsme zvyklí jinak slyšeti Bacha; zvláště Straubova tempa rubata překvapila mnohé a vzbudila pochybnost, zdaž podobným zpúsobem Bach původně se před-nášel. I při těchto zvláštnostech je hra Straubova oslnivá, podmaňující si posluchače neobvyklou technikou a jistotou v ovládání komplikovaného nástroje.
' Největší varhany postavil Sauer z Frank‑
furtu ve Vratislavi (Jahrhundert-Festhalle) o 187 znějících rejstřících ([. man. 42, II. 39, III. 42, IV, 13, V. 3 1 , ped. 33). Kathedrála v L i v e r p o o l u má stroj o 167 znějících rejstřících; stavíje H. Willis z Londýna. (I. man. 28, 11. 23. III. 31, IV. 23, Va 6, Vb 23, ped. 33.) Dokončeny dosud nejsou. H a m-b u r s k ý kostel sv. Michala má varhany se 163 rejstříky, postavené firmou E. Walcker. Ač byly hotovy r. 1912, prý ještě nelze jich užiti pro neustálé opravy. K a r l í n s k é varhany od Petra mají dosud 3 manuály, ale budou se rozšiřovat na 5 manuálů asi o 138 rejstřících. Nové varhany u sv. Ignáce mají 50 rejstříků (Petr). V novém kostele plzeňském 33 rejstř. Petr; ; pro kostel sv. Antonína v Praze-VII, se právě jedná o stavbu varhan.
'* 12, t. M pohřben byl na Olšanech Jan
Aug. Starý, ředitel kúru u sv. Havla na Starém městě

v Praze Starý byl nejstarším ředitelem kúru v Čechách, bylo mu skoro 82 let. Cyrillistúm znám jest jako dlouholetý pokladník O. J. C. Byl činným i skladatelsky na poli hudby církevní, ve směru přísně reformním. Byl duševně čilým do poslední chvíle a ještě týden před smrtí napsal pěkné Pange linqua. Poslední dobou by] mu zastáncem na kúru syn jeho Emi], kapelník divadel smíchovských. Pohřbu jeho zúčastnilo se jen pět ředitelú kúrú pražských. Pravda, bylo špatné počasí a mnohý v neděli odpol. vázán povinností, ale mělo být jinak. Taková neúčast bolí účastníky a rodinu především	Tiše žil, tiše odešel.
R. I. P.
V diecesi lublattské zřízena církevně-hu‑
dební komise o jedenácti členech. Tamtéž zřízeno i 22 inspektorú chrámové hudby. — Podpúrné družstvo řeďitelú kůru a varhaníků slovinských konalo svou výr. valnou hromadu 26. srpna t, r. Předseda vzdal se úřadu pro neplacení příspěvkú většiny členu. Zánik družstva zamezen snížením příspěvkú a na všestranný slib podpory předseda St. Premrl setrval nadále.
Deputace II. sboru ]. H. St. interveno‑
vala 10. t. m. u p. bar. Procházky k zamezení pokoutních škol hudebních v Pardubicích, Volyni, Říčanech, Lab. Týnici, Rakovníce, Kr. Vinohradech, Karlíně a v Praze. Byla přijata se zvláštní blahovúlí a ujištena, že každý oprávněný stesk dojde vyslyšení.
** O Cyrillském sjezdu čáslavském pohř‑
ben byl v sousední Kutné Hoře p. Jan Tuček, c. a k. dv. továrník varhan. Byl častým hostem o sjezdech cyrillských a znám duchovenstvu i ředitelům kúru z Cech i Moravy. Byl to muž nezdolné píle a vzácně ušlechtilého charakteru. Vlastní pílí vyniknu] a do-mohl se vynikajícího postavení nejen ve svém oboru, ale i v životě občanském. Dlouhá léta byl náměstkem starostu, vyznamenán řády J. V. císařem i J. Sv. papežem. Velkých zásluh měl i o opravy památek kutno-horských. Cyrillisté zachovají mu čestnou vzpomínku. Závod vede dále syn zesnulého p. Zd. Tuček, pod dosavadní firmou.
Ředitelem opery (1. kapel.] na Vinohradech stal se L. V. Celansl<ý. Holeček odstoupil. — V Záhřebě po Zunovi je I. kapelníkem C. M. Hrazdira. E d. T r e g l e r, ředitel školy hudební v Lounech, povolán za professora na brněnskou varhanickou školu.
— Lorenzo Perosi, kapelník Sixtiny v Římě, složil operu, jež došla schválení Sv. Otce a bude v milánské Scale provedena. Poslední dobou vážně ochuravěl.
** Státní zkoušky hudební. V Paříži bude
každoročně o velikonocích pořádána mezinárodní soutěž hudební, vždy pro jiný obor a to: 1914 smyčcové orchestry, 1915 muž. sbory, pak dechové hudby, smíšené sbory, symfonické orchestry a pod.
LISTÁRNA.

]. N. v B. H. Intonaci kněze při Gloria, Credo, předpisy církevní zapovídají. V Pickových mších, pokud jsou prokomponovány, ]ze začíti až po slovech intonace. U některých jiných, na př. Horákova M. quínta, nutno hráti celou část, zpěvy mohou mlčet a vpadnou teprve po slovech intonace. Kde nelze opakování takto v soulad s předpisy uvésti, nutno skladbu odlcžiti. Snad ani sl<ladatel si nepřál, aby při církevním obřadu se dávala, když předpisú církevních nedbal. — Antifony mariánské k nešporám, v nichž lze zpívati bez invokace kněze i s ní, jsou J. C. Sychry (všecky čtyry), vyšly v »Cyrillu« u F. J. Lehnera.