XXXIX.	CYRILL	153

v . , p. prof. Antonínu Hromádkovi, řediteli kůru na dórně v Brně, jemuž 29. června t. r. byl slavnostně odevzdán o poutní slavnosti brněnské kathedrály a p. J a n u T u č k o v i, c. k. dvor. továrníku varhan a náměstkovi starosty v Hoře Kutné. Pp. Č e n ě k F i.1 a ř, ředitel kúru a skladatel v Hořících, V o j t ě c h Ř í h o v s k ý, skladatel a varhaník v Chrudimi a prof. Antonín Trnka, zástupce ředitele c. k. gymnasia v jičíně a předseda tamější farní Jed-noty cyrillské, obdrželi papežský řád »bene merenti,:.
Reditel kúru v Cáslavi, J M a 1 ý obdržel od města na rok dovolenou a odjel do Ameriky jako sbormistr. Za-stupuje lio na kůru i v gymnasiu A u g. D e r š á k, předloňský absolvent varh. školy pra ské.
E. Milberger, dosavadní řed. kůru v Letovacích, jmenován ředitelem kuru ve Frenštátě.
Ph. dr. Method Lumír Sychra, absolvent pražské konservatoře hudby by] 27. června prohlášen na c. k. české universitě doktorem filosofie (hudební vědy). Jeho rigorosní prací byla cenná studie »K dějinám varhan a varhanní hry v Cechách<_, kterou »Cyrill« přinášel v r. 1911 a 1912. Dr. Sychra studoval gymnasium ve svém rodišti a hudbu i theoreticky i prakticky u svého otce, slavného našeho českého církevního skladatele. V Praze pokračoval ve studiu hudby na varhanické škole, kterou výborně absolvoval a vynikl záhy jako virtuos na varhany. Zároveň oddal se studiu věd historických a hudebních na české universitě. Po absolutoriu stal se varhaníkem při arciděkanském chrámu Páně v Plzni u ředitele Kubáta, i této funkce se však později vzdal, aby se mohl věnovati zcela hudební vědě. Dr. L. Sychra svou pílí a nadáním spojil v sobě výborného theoretika s praktikem. U svého otce v Boleslavi vsál do sebe principy správné a ryzí církevní hudby,
u ředitele Kubáta, známého pěstitele církev. zpěvu
v Plzni, je jako jeho varhaník prakticky prováděl. Hudební theorii dokonale ovládá jako žák skladatele-otce a varhanické školy. Jakým virtuosem je na var-hany, dokázal častěji již při své hře na nástroj královský v representačním domě v Praze a při jiných veřejných koncertech. V Plzni při cyrillském sjezdu hrál právě v »Cyrillu,< vydanou Musilovu sonátu solemnis a vzdudil údiv všech cyrillistův a dr. Weinrnanna, ředitele círk. vysoké školy v Rezně. Ze do-vede i jako hudební historik samostatně pracovat, právě dokázal svou obsáhlou studií v »Cyrillu« a po-výšením na doktora hudebních věd.
* los. Rich. Rozkošný, nestor českých skladatelů, zemřel 3. června 1913 na Smíchově. Též svou činností skladatelskou se dotkl hudby náboženské. Leč skladby toho oboru postrádají pro jeho činnost náležitého významu.
a	
BIBLIOGRAFIE
K l a f s k y, Rosa mystiCa. Dr. Antonín Maria Klafsky, nar. 1877 jako syn říd. učitele Alexandra K. v Uhrách (Winden). Jako choralista-student v klášteře Cisterciáků v Heiligenkreuz u Badenu mě] výborného učitele hudby, tamějšího varhaníka H. Finka. Jest knězem řádu Barnabitů a kaplanem při kostele nejsv. Trojice na Mar•iahilferstrasse ve Vídni; povýšen na doktora filosofie na universitě vídeňské; disertací jeho bylo: M. Haydn jako círk. skladatel: Složil velikou mši orch. E moll (pro r. 1904). velkopáteční oratorium, více menších mší a Rosa mystica, kantáta pro soli, orchestr a varhany. Líčí symfonicky život Panny Marie I. díl ("Zvěstování odpovídá větě allegrové klassické symfonie, 11. díl ,Narození) jest

pastorale, III. díl (Adagio) líčí Pannu Marii pod křížem a IV. závěrečný díl jest apotheosou Panny M., jejím Nanebevzetím. Texty jsou v I., II , IV. díle citovány z Písma sv., ve III. dílu použil autor pře-kladu »Stabat Mater . Dílo prozrazuje talent, má sílu, výbornou instrumentaci a v posledním dílu zpívá se v polyfonním slohu do grandiosní výše, kde šestihlasý sbor smíšený v »Magnificata (C dur) končí oslavu Panny Marie. 1. díl: Anděl Páně, 11. díl: Narození Páně, jak je andělé zvěstují v Betlemě, 111 . díl: Stabat Mater, IV. díl: Magnificaf. Introit z Nanebevstoupení. Solisti: Soprán, Tenor, Frauenchor, Knabenchor, Chor unisono. 3 fl., 2 oboe, 2 klar., 2 fag., 4 horny, 2 tromp., 3 pozouny, bastuba, 2 harfy, celesta, triangl, tympani, smyč.
Svatý Václave. Mužský sbor od J. B. Fórstera. Vydal V. Kotrba. Cena para. K 1'-, hlasy po 10 h. Clověk jej bere do ruky s úctou. A k tomu náboženský! Kdo zná duchovní skladby J. B. Fórstera, ví, jaká je v nich vroucnost a hloubka. Sbor k sv. Václavu je skvost. Úžas budí, co skladatel z chudého textu učinil. Zahraješ několik taktů a jsi náladově zaujat. Jak začíná prostě a jak je to podivuhodné! Tu se dojemně stísněná 'nálada vyjasní k tklivé důvěře, tu prudkost a síla piní ohněm hrud. Uchvatný konec vyznívá písní svatováclavskou. Je to veliký sbor, má mnohé harmonické obtíže, jde někde až do B -a přece není tak obtížný, že by ho prostřední sbory nezdolaly. Sdružení Pražských Učitelů, jemuž je věnován, má číslo, jímž prolomí vítězně nejtvrdší srdce.
Škola zpěvu pro školy střední i měšfanské, sepsal prof. Max Koblížek. Nákladem Barviče a Novotného v Brně. Stran 244. Učastníci cyrillského sjezdu brněnského, obdivovali výcvik chlapeckých hlasů sboru Koblížkova ve mši Harantově. Zde leží klíč toho úspěchu! Skola je výborná, na dlouholetých zkušenostech učitelských spočívající. Také poklad písní většinou málo známých z Moravy, Slezska, Slovače i Dol. Rakouska, hojný, jak v žádné dosud jiné škole. Co nejvřeleji doporučujeme.	B. K.
»* Hudební Obzor, časopis věnovaný zájmům umění hudebního a divadla, zvláště Moravy a Slezska. Vydává ředitel kůru Karel Budík v Polské Ostravě. Vychází 5. a 20 v měsíci. Předplatné 5 K. Ročník 1. Vyšlá čísla svědčí o svědomitém a objektivním ve dení listu; jest vítati jen nový časopis, který ku propagaci české hudby obral si zvláště Slezsko.
** J a n B u š ek , Stručná nauka o hudbě se zvláštním zřetelem na ústavy hudební II. vyd. 19.3 stran 57. K obvyklým paragrafům z theorie hudby přičlenil autor o h o u s 1 í c h a dodatkem učební plán k Malátově prakt. škole houslové.
M. B a t t k e und E. B e z e c n ý, Begleitwort zum Lieder und Lernbuch, 1913 c. k. kniho-sklad. Obsahuje pro učitele obec. škol výklad Battkeovy methody a učební plán na jednotlivé hodiny, dle kterého má býti rozvržena látka z Bezecného Učeb-nice zpěvu. Dle tohoto učebného plánu ovšem možno postupovati i na středních školách.
Z REDAKCE A ADMINISTRACE.
Repetitorium dějin hudby prof. E Bez ecného 1. část speciální, klavír, vydala mimo řádně O J. C. ve zvláštních otiscích, jež expeduje redakce i administrace »Cyrilla«. V příštím čísle začne vycházeti 11. část speciální: zpěv.
7. K. Laskavé zaslané návrhy o vydáváníhudebních příloh k Cyrillu jsou z pochopitelných duvoclu rázu soukromého a nebudou v Cyrillu uveřejňovány. Slouží k informaci výboru U. J. C. Výbor jich buče přesně dbáti, ale praktické návrhy podřídí vždy stanovisku uměleckému a přesně liturgickému.