152	CYRILL	XXXIX.

muje nabízenou součinnost německého »Pražského hudebního paedagogického Svazu«. Oznamuje dále, že pražský spolek ředitelů kůrů se rozešel a věnoval J. H. S. 200 diplomů čestných členů. Desáté výročí úmrtí Jandovského, zakladate [I. odi,oru a mecenáše, uctěno vysláním deputace na Olšany, která položila 1<ytici na jeho rov. Výzva ve všech čelných listech hudebních i denních vyzněla na plano, což svědčí o malém vděku a kolegiální úctě. Duležité čtyry návrhy (petice ku vládě) ze scltuze únorové dosud neprovedeny, jelikož na zaslané Jednotou zprávy od Němců, Poláků a Slovinců vůbec neodpověděno. O místě valné hromady letošní písemně hlasováno; toto vy-znělo potěšitelnou účastí; neúčast vysvětluje se bídou. Zprávy odborů: a) ředitelů kůrů a varhaníků; ref. kol. Kašpar. 0. J. C. sdělila. že bylo jí c. k. vládou sděleno, že poplatky štolové jako součást služného mají se v piném obnosu do pense počítati Referent nabádá opět všecky přítomné, by starali se o pensijní pojištění, které ovšem podmíněno jest definitivou. Referent ukazuje dále na případ faráře v L., který musil pro hájení ředitele kůru do pense. Ku konci svého referátu upozorňuje na stále se ještě vyskytující oznámení konkursní, kde hledá se pro místo ředitele kuru pensista neb řemeslník, a prosí všechny za za-slání takovýchto insertů výboru, by včas kroky pod-niknuty býti mohly. Zpráva odboru učitelů na středních školách odpadá pro nepřítomnost referentů. (Kol. Koblížek se vzdal ) Také písemně referát zaslán nebyl. Zpráva odboru kapelníku z těchže příčin od-padá, a sice již po třetí rok. Zpráva odboru úmrtního; ref. kol. Bušek. Myšlenka zříditi odbor úmrtní při naší Jednotě byla velmi dobrá a došla u valné části členstva porozumění, což dokazuje počet členů, jichž je tou dobou 80. Jednatel kol. Kašpar podává zprávu o akci s ostatními organisacemi v naší říši zahájené za příčinou podání čtyr petic ku c. k. vládě, jež vypracovány předčítá. První o svolání ankety, v níž by i zástupci naši zasedali a která by upravila poměry naše, jež vedle úřednictva, učitelstva a duchovenstva dosud upraveny nebyly, ačkoliv poměry se velice zhoršily, ježto společné podání všech našich organisací z ce'.é říše v roce 1906 zůstalo bezvýsledným. V druhé žádá se vláda, aby po vzoru školství, zemědělství, komor advokátních, lékařských a inženýrských zřízeny byly zemské hudební komory, jež by sloužily ku hájení zájmů hudebníků z povolání i hudebního umění samého. V anketě, jež by za účel měla provedení komor těchto, aby opět zasedali zástupci z podepsaných sdružení. Ve třetí žádá se vláda, aby prohlásila školy hudební za podniky koncesované, a sice jedna škola pro 5000 obyvatelů na venkově a 10.000 obyvatelů ve městě; aby školu obdržela jen síla kvalifikovaná s dvouroční praxí (hospitací); aby vymezen byl přesně pojem soukromého učení a tím učiněna přítrž libovůli, v tomto ohledu dosud panující. Ve čtvrté se žádá vys. c. k. ministerium kultu a vyučování o nařízení, aby remunerace za učení zpěvu na školách středních zvýšena byla pro hlavní města o 20'`x, odměna za hru varhan aby činila aspoň 120 korun. Aby zpěvu na středních školách bylo všecko žactvo bezvýjimečné v I. a II. ročníku vyučováno; aby učitel měl vliv na známku z mravů v zájmu kázně žactva; aby učitel zpěvu po jednoročním provisoriu ustanoven byl definitivně a každoroční ustanovování aby odpadlo za příčinou nároku na pensijní opatření. Všecky tyto petice pak opatřiti podpisy jed-not z Prahy, Litoměřic, Vídně, Krakova, Lvova, Lublaně, a pak teprve tento důležitý krok uskutečniti. Kol. Kašpar přimlouvá se za přiznání akademického vzdělání hudebnikům z povolání, kteří, ačkoliv mnohdy mají mnohem větší vzdělání školské než na př. u malířství, obchodnictví a p., zakoušejí často ústrků a hledí se na ně jako na lidi intelligence postrádající.

Kol. Marhula žádá za snížení cen na drahách pro učitele zpěvu na středních školách a volání jich dn konferencí sboru, z kterých až dosud jsou vyloučeni. Kol. Kašpar předčítá kandidátní listinu nového výboru a po té akklamací zvolen; : Předsedou kol. Unger. Místopředsedy: I. kol. Hromádka, 11. kol. Bušek. Jednatelem kol. Kašpar. Pokladníkem kol. Kafka. Do výboru kol.: J. Kompit, 1. Budík, Hoffmann. 2. Sejnoha, Šlesinger. 3 Jeremiáš, Koblížek. 4. Cermák. S. Ručka, Bubeníčková. Náhradníky kol.: 1. Ledvina, 2. Vymetal, 3. Marhula, 4. Flodr, 5 Houfová. Revisory účtů: Malina, Chmelíček, Jelínková Lud. Volby provedeny skoro jednohlasně. Kol. Hromádka odsuzuje dosavadní valné hromady, a před-čítá jím vypracovaný takový návrh příští valné hromady, v němž přihlíženo k odbornému vzdělávání členstva. Návrh tento po přímluvě p. předsedy Ungra se jednomyslně přijímá a vypracování přiděluje se výboru. Doporučeno zprávu o valné hromadě ihned do všech čelnějších časopisů zaslati. Rovněž se doporučuje ku odebírání nový časopis »Hudební Ob-zor«, jediný to hudební časopis na Moravě; přítomný redaktor kol. Budík všem účastníkům valné hromady rozdal časopis ku prohlédnutí. Delegát Polska pan Flasza promluvil o poměrech v Polsku v jistém směru zbědovaných, kde varhaník bývá otrokem libo-v ů l e f a r á ř o v y, na druhé straně pak o proniknutí do veřejnosti kandidováním jednoho kolegy do parlamentu. Kol. Kafka činí návrh na uvřejňování výnosů konsistoří ve výročních zprávách. Kol. Kubíček upozorňuje na smutný stav ve Vyškově, kde obstarává funkci ředitele kůru malíř talířů !) Podobné případy uvádí 1<o1. Kompit v Tuřanech a kol. Serý ve Val. Kloboucích. Kol. Flaszovi vzdán dík za jeho účast a vzkázán pozdrav polským kolegům. Jiných volných návrhu nebylo a proto předseda kol- Unger poděkovav přítomným za účast, skončil valnou hromadu o půl 1. hod. odpoledne.
NB. Uvedená data jsou z »Výroční zprávy o valné hromadě«, kterou J. H. St. rozeslala po svých členech. Jen věci méně důležité jsou z ní vynechány. Cyrillistu každého překvapila dvě místa v této »Zprávě«. Předně, úřední zpráva Jednoty uvádí jména členů Jednoty, kterým gratulovala officielně k papežskému vyznamenání. Mezi těmito jmény schází p. ředitel Pilař z Hořic.
Druhé místo je ono, kde delegát p o l s k ý c h hudebnílů, jako host přítomný na č e s k é schůzi si stěžuje, jak prý musí varhaníci polským f arářům ot r o č i t . (Kde varhaník bývá o t r o - k em l i b o v ů l e f a r á ř o v y.) Výtka tato jest vážným a velikým obviněním celého polského kleru se strany ředitelů kůru. Obvinění toto nebylo delegátem polským n i č í m o d ů v o d n ě n o a bylo prohlášeno docela v jiné zemi a za takových okolností, kde ne-bylo možno polskému kleru ani žalobu tuto vyslechnout, tím méně proti ní se ohradit. Doufáme, že J. H. S. se s polským delegátem nestotožňuje, že jen ze zdvořilosti mu ponechala slovo jako svému hosti, že se postará zakonitou cestou, aby polský klerus byl o tomto obvinění uvědoměn. Audiatur et altera pars! Jest nutno dále zvěděti, jménem kolika ředitelů kůrů polských p. Flasza mluvil a zda byl spinomocněn mluviti o »otročení«. Každý jest povinen na celém světě piniti předpisy svého stavu. Jestliže má ředitel kůru zachovávati liturg. předpisy při bohoslužbě a jestliže pinění jich vyžaduje na něm »rector ecclesiae«, pak činí duchovní správce prostě svou povinnost a nikoho neotročí.	D. 0.
OSOBNÍ.
** Sv. Otec Plus X. udělil řád Pro Ecclesia Pontifice J. Šerému říd. učiteli a řediteli kůru