130	CYRILL	XXXIX.

RUZNE ZPRÁVY.
Hudební klub 1<onal v prvním týdnu měsíce června dvě vycházky do kláštera strahovského, spojené s hud.-historicl<ými produkcemi. První vycházka (4. června ve středu o půl 3 h. odp ) věnována byla proslulým strahovským varhanám. Při té příležitosti promluvil člen 1<anonie Romuald Rud. Perlík o strahovských varhanách a slavných varhanících, kteří zde působili. Na to proveden byl varhanní koncert s tímto pořadem: 1 Kuchař Jan Bapt. (1751—1829): Fantasie g moll. 2. Brixi Fr. X. (1732—1771): Concerto in F á Organo principale, Violino primo, Violino secondo, Viola, Corno primo, Corno secondo con Fondamento. 3. Fůhrer Robert (1807 - 1861): Slavnostní praeludium D-dur pro dvoje varhany. 4. Anonym (z XVIII. st.): Concerto in F majore ab Organo principali, 2 Violinis, Viola, 2 Cornibus et Basso. 5. Brixi Fr. X. (1732—1771): Concerto in C per il Organo á Violini due, Clarini due, Viola con Fondamento. Dirigent: U. Ostrčil. Varhany: Jan Wowes (ti malých varhan Ad. Cmíral). Orchestr: »Orchestrální sdružení«. — V sobotu dne 7. června o půl 3. hod. odpoledne konala se druhá vycházka, při níž prohlédnuta byla především strahovská knihovna (výklad bibliotekář Cyrill A. Straka), načež ve velikém t. zv. filosoficl<ém sále knihovny přednášel Rom. R. Perlík »O hudeb-ním archivu strahovském«. Po přednášce byl v témž sále uspořádán historicl<ý koncert s tímto pořadem: Kuchař J. (1751— 1829): Cantata Miloni abbati. 2. Strniště Gerlach (1784—1855) strah. premonstrát: Quintuor in E majore pour 2 Violons, 2 Altes et Violoncelle. 3. Martinovský Jan Pavel Michael 1808 až 1873) strah. premonstrát: a~ Tužba, píseň na slova K. E. Tupého Bol. Jablonského), ze sbírky »Šestero zpěvů jednohlasých s průvodem kytary=, b) »Klekání«, c) »nemocné dítko«, dvě písně ze sbírky »Sedmero písní od V. J. Picky pro jeden hlas s prův. fortepiana« (z r. 1860). 4. Batka Evermod (1797 až 1873) strah. premonstrát. Grande Polonaise pour deux Violons, avec 1' accompagnement des deux Violons, d' une Viola, d' une Basse, dediěe á Monseigneur le Comte de Spork (z r. 1825). S. Vitásek Jan Nep. (1771—1839): Festlied mit Begleitung des Chors zur Namensfeier des hochw. und wohlgeborenen Herrn, Herrn Milo Grún, Abt zu Strahov. Dirigent: K. B. Jirák. Solí: Slč. Svěcená, pí. Jelínková, pp. Jelínek a Strahl. Komorní skladby: »Akadem. kvartetto« a členové >Orchestrálního sdružení-<. Cembalo: O. Ostrčil. Sbor: Členové »Hud. I<lubu«. Při obou produkcích užito bylo veskrze původních hud. nástrojů, chovaných ve sbírce hud. archivu strahovského (jest to zvláště skvostný empirový klavír z počátku minulého století, vystavěný Michaelem Weissem v Praze [r. 18001, dva klariny, pův. lesní rohy, kytara a j.). Skladby jsou většinou dosud neznámy a chovají se jako rukopisné památky v bohatém hud. archivu strahovském
Schůze výboru Jednoty hudebníchstavů
byla v úterý 17. června 1913 v 6 hod. večer v Besedním domě v Brně. Pořad: 1. Zahájení. Ctení zápisu min. schůze. 2. Zpráva jednatele. Zpráva pokladníka. Revise účiů. Zprávy odborů. 3. Přijímání nových členů. 4. Přípravy k valné hromadě. 5. Volné návrhy. Rozhovor o věcech stavovských. Karel Unger, předseda. Boh. Kašpar, jednatel.
Úspěch české hudby v cizině. V Baru,
zugském kantonu ve Švýcařích, sloužena byla u příležitosti XXIII. valného sjezdu Cecilského spolku, v němž zastoupeno jest 8 sekcí, počtem as 200 členů, o pondělí svatodušní, dne 12. května, slavná mše, při

níž provedena úpiným, přes 250 pěvců čítajícím sborem kantonálního cecilského spolku, českého skladatele Vojtěcha Říhovskéha >Missa Loretta«. O této veliké církevní slavnosti rozepsaly se čelné listy švýcarské obšírně, zmiňujíce se s velikou pochvalou o skladbě našeho skladatele. Tak »Zuger Nachrichten« píší v čísle ze dne 15 května t. r.: »Nemá-li »Missa Loretta« snad tolik melodie, tolik jásavého zvuku a radostných akkordů jako Griesbacherova loňská =Missa stella maris«, jest přes to rovněž hudební dílo mocně jímajícího a povznášejícího účinu, jenž v jednotlivých místech vrcholí ve vysokém uchvacujícím dojmu.« — Mši obezřetně řídil poprvé jako kantonální dirigent dp. kaplan a ředitel kůru Elsener z Chamu. Průvod varhanní dovedně hrál pan rektor Butler.
Kostelec tt. Orlicí. Professorsl<é sbory c. k. jubilejní vyšší reálky císaře a krále Františka Josefa I. v Kostelci n. O. a c. k. vyššího gymnasia v Rychnově na Kn. pořádaly dne 22, května 1913 v Kostelci n. Orlicí a dne 25. května 1913 v Rychnově n. Kn. h u d e b n í s 1 a v n o s t ve prospěch chudých studujících obou ústavů za lask. spoluúčinkování pana Jos Nagla, koncertního mistra na harfu, a pana Jos. Fendrštáta, absolventa konservatoře. Pěvecký sbor c. I<. jubilejní vyšší reálky v Kostelci n. Orl. Dirig. prof. Jos. Zástěra. Orchestr c. 1<. vyššího gymnasia v Rychnově n. Kn. Dirigent prof. Dom. Trnka. — Pořad: První koncertní akademie pořádaná dne 22. května v Kostelci n. Orl. v sále »na Rabštejně« : 1. Dr. A. Dvořák, Serenáda E-dur, IV. věta. Smyčcový orchestr. 2. Th. K&ssl, Jarní z »Legendy o sv. Prokopu« J. Vrchlický). Smíšený sbor.3. J. Meyerbeer, Fantasie na operu »Hugenoti«. — Harfa. 4. Sv. Cech, Dagmar umírá ... Přednesl p. J. Prášek, c. k. prof. S. M. Moszkowski, Suita pro dvoje housle a klavír.
6.	Krištof Harant z Polžic a Bezdružic, Sanctus z pětihlasé mše. E d i c e C y ri 11. 7. B. Smetana, Vltava. Symfonická báseň pro velký orchestr. 8 J. Suk, Maf moja. Smíšený sbor na slova lidové písně slovenské. 9. E. Grieg, Smrt Asina ze suity u Peer Gynt«. Smyčc. orchestr. 10. J. Suk, Fantasie-polo naise. — Klavír. I1. B. Smetana, Z českých luhův a a hájův. Symfonická báseň pro velký orchestr. 12. B. Smetana, Česká píseň. Kantáta pro velký sbor a orchestr. — Druhá koncertní akademie pořádaná 25. května v Rychnově n. Kn. ve dvoraně Národního domu: 1. J. Suk, Mat moja Smíšený sbor na slova lidové písně slovenské. 2. J. Jindřich, Svítání v horách. Smyčcový orchestr. 3. J. Meyerbeer, Fantasie na operu Hugenoti=. — Harfa. 4. Heyduk, Před hajnicí. Deklamace. 5. M. Moszkowski, Suita pro dvoje housle a klavír. 6. Krištof Harant z Polžic a Bezdružic, Sanctus z pětihlasé mše. E d. C y r i 11.
Th. KSSSI, Jarní z »Legendy o sv. Prokopu«. (J, Vrchlický.) Smíšený sbor. 8. B. Smetana, Vltava. Symfonická báseň pro velký orchestr. 9. J. B. FSrster, Modlitba na moři. Smíšený sbor. 10. J. Sulc, Fantasie-polonaise. — Klavír. 11. B. Smetana, Z českých luhův a hájův. Symfonická báseň pro velký orchestr. 12. B. Smetana, Česká píseň. Kantáta pro velký sbor a orchestr.
Čtyřstoleté jubileum kapelly Juliovy
u sv. Petra v Kímě. Skoro nepozorovaně přešlo
jubileum sboru zpěváků, který snad po kapelle Sixtinské má nejslavnější dějiny. Julius Il., známý přítel umění, jenž začal s úspěchem stavěti nový kostel nud starou basilikou sv. Petra, postaral se také o to, aby
v kaplí Navštívení P. (Marie, která slula Juliovou a ve které i tělo jeho po smrti bylo pohřbeno, zřízena byla kapella, t. j. »dvanácte zpěváků a tolikéž žáků i dva učitelé, jeden pro hudbu a druhý pro mluvnici, aby z tohoto sboru pěvců mohlo se dostati pomoci, když by třeba bylo, kapelle papežského paláce. Do