126	CYRILL	XXXIX. ~ ČINNOST CYRILLSKÁ lo 1111 o 1:11:1 o ETI

D. J. C. V ČESKÝCH BUDĚJOVICÍCH.
K. BOČEK.
C Budějovice. Nebylo by záhodno, aby duchovenstvo, jež mnohdy dosti značnými odkazy obmýšlí podniky čistě národní, nyní namnoze církvi již nepřátelské, pa-matovalo v poslední vůli na nutné potřeby matky, jíž isou povinováni díky za svou důstojnost, za své materielní postavení?
Nepatrná remunerace za konání služby varhanické bývá v mnohých případech příčinou, že se učitelstvo zdráhá místo varhaníka přijmouti. Na doklad toho, jak nepatrná může býti odměna za hru na var-hany, stůjž zde doslovně přípis jednoho faráře; jímž doprovází na úřad vikariátní zodpověděný dotazník.
»V příloze zasílám zpět vypiněný oběžník týkající se církevní hudby a církevního zpěvu.
Kéž by tato akce přinesla žádoucího prospěchu!
Nedá se upříti, že zpěv i hudba církevní skoro všude na venkově upadá. Ředitelem choru i varhaníkem bývá obyčejně někdo z učitelstva, a tito páni, ač by měli namnoze i schopnost i dobrou vůli, jsouce štváni učitelskými listy, snad se bojí horlivě se snažiti o církevní hudbu a o řádný kostelní zpěv.
Snad také padá na váhu špatná remunerace za tuto kostelní službu. Vše se honoruje aspoň přiměřeně, jen varhaničení nikoli. Na příklad náš pan řídící má pouze 7 K 87 h platu za varhaničení, z toho ještě se mu odráží aequivalent a z toho i osvětlovati kůr v době adventní jeho povinností. Co se týče příjmu ze štoly, upadá tento rok od roku, ježto oto pečují listy socialistické a bohužel i listy agrární, kteréž před časem připojily k »Cepu« i výtisk štoly josefinské.
Klesáme! Kéž Bůh nám pomůže! Povznesení církevního zpěvu a církevní hudby bylo by velikou vzpružinou obrození pravého života křestanského.«
Nářek na nedostatečné honorování služby varhanické ozývá se ze všech dotazníků. V mnohých stojí, jako na omluvu toho, že není vše v pořádku, poznámka: =Za málo peněz málo muziky«.
Více však než nepatrná remunerace má na svědomí proticírkevní smýšlení těch, jichž povinností jest cvičiti se školními dětmi písně kostelní. I do toho jest si trpce stěžováno v několika málo případech. »Sama okresní školní rada musila nedávno připomenouti učitelům, že jest jim pěstovati také zpěv posvátný; již z toho patrno, že se ta povinnost zanedbává.« Anebo: »Zpěvu kostelnímu dařilo by se dobře, kdyby se ve škole cvičily kostelní písně.« Jinde opět: »Německé školní děti zpívají pěkně; české jsou od svých pp. učitelů zanedbávány.«
Nedaří-li se někde dobře písni kostelní, nesou vinu toho — vedle činitelů již zmíněných — namnoze duchovní sami. Mnozí duchovní ovšem nejsou hudebně vzděláni, tak že nemohou ředitele kůru činně pod-porovati. To však není nikterak na závadu tomu, aby jevili zájem o pěstění zpěvu posvátného, aby horlivého pěstitele pochválili, po případě k vyšší pochvale doporučili, aby jej morálně, a možno-li, i hmotně podporovali.
Několik farních úřadů bohužel ani bCyrilla« ne-odebírá a negativní odpověd provází poznámkou: »Ležel by ladem; náš pan řídící se o takové věci nezajímá.« —jeden duchovní, jenž se domnívá, že cyrillská jednota má za úkol pěstovati toliko umělý

zpěv chrámový, na omluvu toho, že se »Cyrifi]« ne-odebírá, do dotazníku napsal: =Casopis MCyrill« i s Cyrillskou Jednotou nemá pro venkovské (vesnické) chrámy žádné ceny, poněvadž není důstatek hudebně vzdělan•~ch činitelů«. — Jinde se sice odebírá, ale zůstává ležeti na faře. Nebol v jednom z dotazníků na otázku; »Odebírá se Cyrill?« odpověděl ředitel kůru: »Ileodebírá se.« Farář slovo »neodebírá<, přeškrtnul a napsal: »Odebírá- s poznámkou: »Opravil N. N. farář.« — Že jeden snaživý ředitel kůru ne-daleko Č. Budějovic uznal za hodno na otázku právě uvedenou odpověděti : =Odebírá se a čt e«, není snad nezajímavo.
V mnohých dotaznících volá se po novém vydání jednotného kancionálu.
Ohledně stavu zpěvu umělého a hudby při z p í v a n ý c h mší c h s v. musím doznati, že i v tomto směru stal se veliký obrat k lepšímu. Jest jistě velice potěšitelno, čteme-li na př. v dotazníku z Jindřichova Hradce, že ředitel kůru, pan Kamil Vóborský, jenž působí v Jindř. Hradci od r. 1906, autory mešních skladeb tamního archivu, totiž : Kemptera, Schópfa atd., zařadil mezi =světáky«, uložil v archivu do od-dělení nnoli me tangere« a provozuje skladby svoje vlastní, skladby Pickovy, Wittovy, Říhovského, Perosiho atd., tedy skladby, jež vyhovují předpisům církevním jak po stránce hudební, tak i liturgické. Gradualia a Offertoria s úpiným, přesným textem liturgickým má nastudována pro celý církevní rok. O Introitu a Communiu se sice snaživý pan regenschori nezmiňuje, ale předpokládám, že i ta se zpívají a to chorálně dle Ed. Vat. — Totéž platí také o ostatních venkovských městech naší diecese, mezi nimiž, pokud se týká šetření předpisů o církevní hudbě při zpívané mši sv., čestné místo zaujímají z českých Písek, Jindř. Hradec, Tábor, Domažlice, Pelhřimov, Klatovy atd. Repertoir mešních skladeb jmenovaných kůrů se valně lepší, ale přece jest třeba vytknouti, že některé dotazníky uvádějí též mše s českým textem, a že se u většiny z nich doposud nešetřilo přesně předpisů církevních o proměnlivých částech mše sv., totiž: Introitu, Graduale, Offertoria a Communia. Všecky se mají zpívati a text jejich má býti úpiný dle »Graduale Romanum«. Nelze-li mnohdy nacvičiti chorálně Introitu a Communia, budtež alespoň recitována za průvodu varhan, což platí také o Graduale a Offertoriu. Nebylo-li možno nacvičiti příslušného Graduale a Offertoria, budtež pouze recitována; po recitaci pak dovoleno zpívati nějaké motetto latinské, jež odpovídá dotyčné části mše sv. Text stálých částí mše sv. (Kyrie, Gloria, Credo, Sanctus a Agnus) budiž též latinský a úpiný.
Z uvedeného jest viděti, 1. že stav posvátného zpěvu a hudby v naší diecesi není nejhorší, ale také že není takový, aby nemohl býti lepší. 2. Jest třeba počítati s tou okolností, že bude stále přibývati míst, kde učitelstvo nebude chtíti zastávati místo varhaníků. Co činiti v tomto dvojím směru?
Nepomuk. 1. května. V Říhovský: Missa Loretta, C. Pilař: Ofiertorium, chorálně Pange lingua. I1. května (Hod Boží svatodušní): K. Douša: Missa sollemnis, A. Rublič: Veni sancte, Fr. Picka: Offertorium, J. Foerster: Pange lingua č. 15. Po mši sv. Fr. Gregory: Ty's, ó Bože, síla má. Introit a Communio chorálně (edice vatikánská). 12. května (Pondělí svatodušní). R. Bibl: Missa C, J. Cainer, Graduale a Offertorium, Fr. Picka: Pange lingua č. 3. 16. května (sv, Jana Nep.) o 7. hod. E. Tregler :