102	CYRILE	XXXIX.

jest thesis klad; spojením jejich povstává rhytmus, povstává rhytmická jednotka, rhytmický krok. Tvoří tedy arsis a thesis dohromady jeden pohyb, jehož vrcholem a poutem jest
přízvuk. Příklad: Malum. Libero. Voluntas.
Tvoří-li přízvuk vrchol rhytmu slova, čili je-li nejvyšším bodem v arsi, pak náleží také k arsi, k první části rhytmu. A to také skutečně pozorujeme, vyslovujeme-li správně slovo latinské. Reknu-li na př.: »málumK, »pátere, pozoruji neklamně, že přízvučná slabika jest v arsi, nepřízvučná v thesi. Vždyf pronáším první slabiku uvedených slov důrazněji, ostřeji, kratčeji; kdežto druhou pronáším slaběji, klidněji, volněji. A to odpovídá úpině povaze arse a these ; nebof arsis se vyznačují silou, vzmachem, živostí, zrychlením, kdežto thesis se charakterisuje úbytkem v síle; depressí, zvolněním v pohybu, slclonem ke klidu.
Nuže: Známe-li nyní povahu arse, a víme-li, že přízvučná slabika slova latinského náleží 1< arsi: pak z toho nutně vyplývá, že přízvuk latinského slova jest povahou svou krátký. Činí-li však na nás přece dojem zdloužení, má to původ svůj jen v živějším a trvalejším dojmu, kterým působí na naše ucho slabika přízvučná.
Pronesené dvě poučky, totiž:
1.	Přízvuk latinského slova náleží povahou svou k arsi, a
přízvuk latinského slova jest povahou svou krátký, jsou veliké důležitosti pro správný přednes chorálu; proto se k nim také při této stati ještě vrátíme.
Pokročme nyní dále a dejme si odpověd na otázku: Kolikerý jest rhytmus? Rhytmus jest dvojí:
a th	t
1. j e d n o d u c h ý, jenž se skládá z jedné arse a z jedné these. Na př.:   _ •
1 2	1 2
Poněvadž jest arsis doba lehká, vyjádřili bychom jednoduchý rhytmus v mensurální
a	th
hudbě takto:	—~_
Máme-li rhytmus jednoduchý označiti chironomicky čili gestem, pozdvihujeme ruku do výše označujíce arsis, kdežto thesis naznačujeme pohybem dolů.
lak arsis tak i thesis rhytmu jednoduchého může býti buď jednoduchá anebo složená. Složená pak může býti bud dvojčlenná, anebo trojčlenná.
a	th	a	th	a	th	
Příklad:	1				r i	i i	
			•			
1	2 3	aneb	1	2	3
th	aneb =	th	
a	th	a				
						
1	234	123	4	a	th	
				• •	• • •	
				a	th	
					• •	
Která nota dostane ictus v příkladech tuto stojících ? Dle pravidla předem v poznámce uvedeného jest rozluštění velice snadné, totiž: V rhytmu s jednoduchou arsi a s jednodu‑
a	th
chou thesí jest ictus na notě v thesi. Na př.:	I o V rhytmu se složenou arsí a se
—	a	tl_	a	th
složenou thesí jest ictus na první notě obou skupin, tedy:	anebo : •	I	i
Tyto dva ikty jsou k sobě v poměru arse k thesi, t. j. ictus v arsi jest silnější, než ictus v thesi.