98	CYRILL	XXXIX.

15 Srv.: »Dalibor«, roč. IX.: »O nynějším stavu církevní hudby vůbec a v Praze zvláště= (str. 77 a 78).

Souvislost díla Hruškova s těmito naposledy citovanými pracemi odůvodňuji za po-moci Steckerovy mše; příbuznost Hrušky se Steckerem tu rozhodně je a tím dána zároveň souvislost jeho i s novějšími směry v naší hudbě církevní. Také mi to sám Picka do-svědčuje vlastními větami. Z předchůdců svých na Steckera poukazuje a i Hrušky si váží je mu „nadaným umělcem"”) a v jeho mších vidí „skladby umělecké ceny”.
o REPETITORIUM DĚJIN HUDBY. EMIL BEZECNÝ. (poKRAČOVÁtví.)

8. Pražská škola.

Neodvisle od vídeňské školy vyvinula se koncem XVIII. st. škola pražská. Založil ji Diviš Weber 1766—1842, první ředitel pražské konservatoře. Nejlepší jeho žák byl I g n a z M o s c h e 1 e s, nar. 1794 v Praze, jenž podnikl četné umělecké cesty, působil jako učitel v Londýně a od roku 1846 až do své smrti 1870 na konservatoři v Lípsku. Z jeho děl jmenujeme 7 klavírních koncertů — nejlepší z g — studie op. 70, »charakteristické studie« op. 95. Z jeho žáků vynikl Brassin, Fibich, Grieg, Litolff a m. j.
Vedle Webra působil v Praze znamenitý učitel klavírní, skladatel J a n V á c 1 a v T o m á-š e k. Viz Rep. ot. 70. Žákem jeho byl K i t t 1, Schulhoff, Dreyschock, Kulte a m.j.
Jan K r i s t. K i t t 1, druhý ředitel pražské konservatoře. jeho skladby viz Rep. ot. 72. Nejlepší jeho žák byl slavený svého času varhaník Krist. Rinck.
J u 1 i u s S c h u 1 h o f f uveřejnil řadu brillantních, při tom však též hudebně cenných skladeb (etudy, valčíky, impromptu).
Alex. Dreyschock 1818-1869, výtečný klavirista, jenž vynikal zvlášf vyspělou technikou levé ruky. Konal řadu uměleckých cest po Evropě a působil od r. 1862 jako Professor hry klavírní na Petrohradské konservatoři. Jeho skladby jsou rázu brillantního bez hlubšího obsahu. Vychoval řadu výborných žáků, z nichž v Cechách vynikl Blodek, skladatel rozkošné aktovky »V studni«, (nejlepším jeho žákem jest J. Káan z Albestú) a Karel ze Slavkovských, nar. 1845 v Bestvíni, jeden z nejlepších klavírních umělců a paedagogů českých, který ve svých každoročních koncertech přednesl téměř celou literaturu klavírní. Z žáků jeho vynikl Gentner, Robiček, Veselský.
Znamenitým učitelem byl též J. P r o k s c h, žák Koželuhův. Viz Rep. ot. 72. Založil v Praze ústav, z něhož vvšla klavírní virtuoska Clauss-Szarvady, Smetana, výtečný paedagog Hohlfeld (nejlepším jeho žákem jest prof. V. Kurz),

Čermák (nejlepší žák jeho V. Štěpán jest výborným interpretem děl Novákových).
Veliký vliv na vývoj klavírní hry v Čechách mělo založení klavírní školy přj pražské konservatoři r. 1888, která odchovala řadu vy-nikajících umělců a paedagogů. Klavírní hře vyučuje'na pražské konservatoře hlavně ředitel J Káan z Albéstů, prof. Hoffmeister, prof. Jos. Jiránek a prof. Hanuš Trneček. Viz Rep. ot. 72.
Učitelské pusobení Jindř. z Kitanú zanechalo hluboké stopy v české klavírní škole. Jeho třída na konservatoři vyrovnala se mistrovským školám cizozemskýbh ústavú. Jako skladatel získal si velikých zásluh o koncertní klavírní literaturu českou. Od něho jest koncertní zpracování celého Smetanova cyklu »Má vlast« pro klavír a fantasie na týž cyklus symfonických básní. Rovněž Smetanův kvartett »Z mého života« a ouverturu k »Pro-dané nevěstě« upravil pro koncertní přednes. Vydal též celou klavírní pozustalost Smetanovu. Paedagogický význam má »Dětský ráj« op. 18, Etudes caractéristiques op. 34, 30 etud op. 38. Záci jeho vyznamenávají se bezvadnou technikou a zpěvným tónem. Vynikli: L. Bascheová, Ferd. princ Lobkovic, Aurelie z Káanů, prof. konservatoře Karel Hoffmeister a Adolf Mikeš, nar. 1864 v Král. Hradci, jenž zdědil paedagogické vlohy svého učitele a stal se výborným, veškeré vymoženosti moderní paedagogikv ovládajícím učitelem. Zák jeho lan Heřman jest i v cizině známým klavírním virtuosem.
Jos. J ir á n ek, nar. 1855, poslední žák Smetanuv, napsal velikou řadu instruktivních, pro vyučování důležitých děl. Jsou to ze-jména : »Cvičení úhozu«, »Stupnice ve dvoj-hmatech«, »Škola akkordové hry« 5 sešitů, »Nová škola stupnicové hry« 2 seš., »Technická cvičení« 3 seš., »Nová škola techniky a přednesu«, (>,Neue Schule der Technik und des musikalischen Vortrags«) 9 seš. Z žáků jeho vynikl Friml, Faměra, Goll, Křídlo, Dvořáková a m. J.
Hanuš Trneček, nar. 1858 — též virtuos na harfu — složil množství paedagogicky