86	CYRILL	XXXIX.

šení: Te Deum od Jos. Foerstra; Regina Coeli od Antonia Lottiho (1667—1740); Pange lingua z B-dur (III.) od B. Fiedlera. — Hod boží: V 11 hod. do-poledne. Vidi aquam: chorálně. Mše z C-dur op. 43. od Frt. Picky (smíš. sbor s oblig. průvodem varhan) ; Gruduale tHaec dies pro smíš. sbor od Fr. Zd. Skuherského; Offertorium (Terra tremuit) od E. Bionko, Pange lingua od B. Fiedlera (I. z Es-dur). Ostatní chorálně.	.9ar. Křížek, ředitel kůru.
O Květnou neděli, dne 16, března 1913 0 5',4 hodině odpoledne provedl sesílený chrámový sbor (60 pěvců) v děkanském chrámu Páně v Rakovníce skladby: 1. Em. Kaufmann : »Otče náš !.< Pro 8hlasý smíšený sbor. 2., J. Omáčka: Jen k Tvému srdci ... Zpívala sleč. J. Simrová. 3. T. L. Vittoria : Výtky Spasitelovy (1540—1608). (Improperia). Pro smíšený sbor á capella. 4. A. Dvořák: Biblické písně. a) Oblak a mrákota; b) Hospodin jest můj pastýř; c) Slyš, ó Bože!; d) Popatřiž na mne. (Zpíval p. H. Nachtigall). S. J. Omáčka: Tobě,_panno, anděl s nebe. Pro 8hlasý smíšený sbor. 6. S. Bach: Toccata a Fuga (d-moll) (1685—17501 pro varhany. Zahrál pan řed. Josef Omáčka. 7. C. Sychra: Na Golgotě. Velkopáteční kantáta o pěti dílech. Pro smíšený sbor a sola s průvodem varhan. (Soli: Slč, j. Simrová, pan inž. C. Přibík. U varhan p. katecheta Fr. Junek.) Dirigent: Pan Josef Omáčka, ředitel kůru. Vše provedeno bylo bezvadně a umělecky, jak přední pěstitel církevní hudby p. řed. a skladat el Omáčka, známý virtuos na varhany i v kruzích pražských, vše výborně nacvičil. Kostel byl piničký.
D. J. C. V OLOMOUCI.
(A PARMA)
Olomoucký „Našinec” uveřejňuje toto pro-volání: »Obecná jednota cyrillská zahájila nové období své činnosti. Když byla po léta pracovala k prohloubení církevní hudby, přistoupila letos energicky k jejímu rozšíření i tam, kde se jí zasloužené pozornosti dosud nevěnovalo. Má se toho dosáhnouti decentralisací redakce orgánu »Jednoty«, jímž jest v Praze vycházející časopis »Cyrill«. Počínaje tímto ročníkem, má každá diecese svou rubriku, v níž budou zaznamenávány pozoruhodnější zjevy na poli pěstování dobré hudbu kostelní. Tím se umožni snadnější přPhled vývoje hnutí cyrillského, starým pracovníkům zjedná se více uznání, vzbudí a vycvičí se nové síly, které by, až přijde vhodný okamžik, byly s to založiti a říditi farní jednoty. Poměry jsou v olomoucké diecesi příznivější nežli kde jinde. Náš lid, většinou zbožný, je rozeným muzikantem; namnoze máme již katolické spolky, orelské družiny atd., v nichž se umělý zpěv pěstuje. Jak slibná základna k vybudování místních jednot, z nichž by se nový názor v úkolech a významu hudby v kostele prokvasil do širokých vrstev věřícího lidu. Až pak se dobrá hudba v kostele stane nezbytnou, všeobecnou potřebou, pak teprve bude pině oceněna práce a vzdělání poctivého varhaníka, jenž se stane silou hledanou, váženou a ovšem i placenou. Proto v zájmu jejich vlastním žádáme pp. hudebníky z povolání, aby do naší rubriky v >Cyrillu« přispívali pilně odbornými články, církevními s4ladbami neb aspoř zprávami o činnosti svých sborů, pokud ovšem tato vyhovuje předpisům liturgickým i požadavkům uměleckým. Totéž vyzvání platí i pp. dilettantům, jichž horlivosti a praktickým vědomostem hnutí naše za tak mnohý úspěch děkuje; již ta okolnost, že reóakce rCyrilla« z různých důvodů zvolila za pořadatele rubriky olomoucké dilettanta, svědčí, že se na spolu-působení ochotníků počítá. Konečně prosíme všechny, kteří naše snahy chápou, aby podporovali jediný

časopis pro katolickou hudbu posvátnou v Cechách, na Moravě a ve Slezsku, jímž je »Cyrill«. Za 5 K ročně poskytuje každý měsíc illustrovaný sešit piný nanejvýš cenného materiálu z péra předních spisovatelů hudebních, k tomu přistupují notové přílohy, jichž cena převyšuje předplatné. Chutě ted7 k dílu, penězi, taktovkou i pérem!« — (Dotazy i objednávky vyřídí ochotně P. A d o l f P a r m a, farář v Rešově, (p. p. Bergstadt .
Olomouc. Komorní večer „kněžského kvartetta« v Olomouci zakončil trojici krásných koncertů, v nichž představily se vybranému obecenstvu nejprve »Ševčíkovo kvartetto-, pak »(Moravské klavírní trio«, a včera »Kněžské kvartetto«. Pořádání komorních večírku potkalo se s úspěchem a až budou večírky na podzim opakovány, jistě kruh posluchačů bude ještě početnější. — »Kněžské kvartetto«, byf je pouze sdružením hudebních nadšenců, uvedlo se obecenstvu velice pěkně. Svědčila o tom neobyčejně animovaná nálada, kterou bychom si byli přáli i při prvých dvou večerech. V poslední řadě byl to vhodně volený a účelně sestavený program, jenž byl co do délky úpině normální a tudíž udržel posluchačstvo neunavené a svěží až do konce. Kněžské kvartetto známe od jeho nejprvnějších počátků. Vzniklo asi před 9 lety, když se v olomouckém semináři sešlo pět, pro hudbu komorní zvláště hořících mladých bohoslovců. Tehdy u druhých houslí seděl nynější varhaník na Slovanech v Praze B. Wiedermann, jejž pak vystřídal P. Fr. Bém. Sehrávali se rok od roku lépe. Jeden rok kvartetto úpině pausovalo, ale když všichni jeho členové byli venku ze semináře, počali se opět sjížděti, třebas byli s počátku rozstříknuti na různých koncích Moravy. Pak je příznivé okolnosti svedly na jednu železniční traf, tak že spojení a schůzky častější byly usnadněny. Na veřejných koncertech vystupuje Kněžské kvartetto, už pomalu čtvrtý rok, nečítáme-li ?rodukce z dob studií. I v Olomouci již před třemi lety hrálo. Tímto komorním večerem bylo uvedeno v širší známost, což jak doufáme, nebude pro další vývoj Kněžského kvartetta« bez vlivu. Jak již řečeno, ocenilo obecenstvo snahy »Kněžského kvartetta« pinou měrou.
Olomouc. Velikonoční týden na dómě v Olomouci. Ve středu, ve čtvrtek a v pátek odpoledne Mafufinum, při kterém pp. theologové pěli »lamentace=. Responsoria zpíval kůr, a sice od mistrů Groce, Viadany, Zoilo Ferrario Galluse, Palestriny, Benedictus v Laudes kůr in falso bordone, Christus factus od Anerio. Miserere ve středu od Naniniho, ve čtvrtek od Alegriho, v pátek od Anerio. Na Zelený čtvrtek dopoledne slavná mše od Vitta, Pange lingua od Orlando di Lasso. Na Veliký pátek chorální pa-šije Popule meus od Palestriny, Vexilla regis od Roselli, Ecce od Galluse. Na Bílou sobotu po odbytých obřadech mše a Magnificat od Vitta. Při Vzkříšení Páně Pange lingua od Vitta, při Matutinum Responsoria od Křížkovského, Te Deum od Petzolda, Regina coeli od Schnabla a Tantum er; o od Palestriny. Na Hod boží: Ecce sacerdos od Foerstra, Missa sol. B-dur od J. Nešvery, Graduale od Zangla, Offertorium od Zangla. V pondělí velikonoční: Ecce sacerdos od Kotheho, Missa solemnis od K. Doušy. Proměnlivé části od Skuherského.
DIECESNÍ JED. CYRILLSKÁ V BRNĚ.
(L. NECID.)
Krištofa Haranta z Polžic 5hlasou mši, kterou vydala O. J. C. v edici »Cyrill«, provedl se zdarem p. ředitel a prof. Kobližek na Zelený čtvrtek v augustiniánském klášteře na Starém Brně.