62	CYRILL	XXXIX.

Marie na Place de la Reir.e. Byl jsem v cizině, ale cítil jsem se ihned jako doma, jak-mile zavzněla první slova známého introitu: >Cibavit« a po něm vše chorálně dle ed. vat. Mužský chor, jenž byl na kruchtě, zpíval střídavě s chorem chlapeckým, jenž byl umístěn
u presbytáře. Byli to hoši asi od 8--13 let, neposedové a těkavci, jako naši páni kluci. Mnozí z nich neměli ani Kyriale a jen dle pokynů kněze, jenž před nimi stál a zpěv řídil, zpívali formulář v Ordinarium Missae na místě VIII. »de Angelis« ; a zpívali jej s chutí, se zřejmou zálibou, hlásky opravdu andělskými. Zpíval jsem v duchu spolu a v blahém rozechvění jsem pocifoval více než kdy doposud, co to znamená, býti katolickým křesfanem, chápal jsem význam slova »katolický« v celém jeho dosahu, chápal jsem dalekosáhlyvýznam jednoty církve sv. v bohoslužbě. Byl jsem v cizině doma, poněvadž katolík se cítí při bohoslužbě všude doma, a nejvíce tam, kde se šetří nejpřesněji předpisů sv. Stolice o bohoslužbě a liturgickém zpěvu.
Nuže, co jest příčinou toho, že podobného divadla u nás nevídáme? Vedle neznalosti latiny, která jest románským národům bližší a srozumitelnější, vedle naší vlažnosti náboženské a takořka dědičné netečnosti (ne-li husitské nechuti) k církvi katolické a jejím předpisům, vedle dosti horlivého pěstění chrámové písně lidové jest to ne na posledním místě ta okolnost, že jsme byli v područí Řezna, t. j. že jsme užívali knih chorálu medicejského, zkráceného, pro nějž se hned tak nékdo rozehřáti nemohl. Než tomuto nedostatku jest odpomoženo a -- díky velevýznamnému popudu sv. Otce — dostalo se nám do rukou Graduale Romanum chorálu tradicionelního, řehořského.
1. Cím se liší chorál ed. vatikánské od medicejského ?

1.	Tím, že není zkrácen, osekán, zbaven svého poetického roucha, nýbrž podán v celé své tratlicionelní bohatosti.
2.	Chorál medicejský soustředoval dle možnosti neumy na slabiky přízvučné a zůstával na bezpřízvučných z větší části syllabickým. (Srovnej intonaci »Gloria« in festis B. Virg. Mariae dle vydání medicejského a vatikánského.)
3.	Chorál ed. vat. užívaje notopisu latinky století XIV. a XV. přináší mnohé neumy
v podobě vydání medicejskému cizí. Jsou to: a) podatus, b) porrectus, c) bivirga, d) strophicus, e) epiphonus, f) cephalicus, g) neumy, jež obsahují quilisma atd., jichž podobu při-náší každá předmluva ke Graduale Romanum, po případě poučení vložená od nakladatelů do Kyriale.
4.	Tvar not jednoduchých jest tentýž, který byl ve vydání medicejském, toliko pojmenování jest jiné. Odstraněny jsou totiž názvy: longa, brevis a semibrevis, jež svým pojmenováním zavinily mnohý nesprávný přednes chorálu, a zůstala pojmenování stará, totiž virga = longa, punctum quadratum — brevis, punctum inclinatum = semibrevis. Punctum inclinatum nestojí nikdy samo o sobě, nýbrž toliko ve skupinách sestupných, a označuje svým tvarem vztah k nejvyšší notě skupiny, na níž závisí, z níž takořka vyplývá.
Různý tvar not chorálních: virga, punctum, punctum inclinatum, neoznačuje snad různé délky a síly jejich. Noty tyto samy o sobě jsou si co do trvání a síly úpině rovny; délku a sílu berou ze slova a ze slabiky, nad kterou stojí, a z polohy, kterou v neumě zaujímají. Jest tedy různý tvar not chorálních původu čistě melodického, vlastně odpovídá řádu melodickému, t. j. punctum označuje notu relativně nízkou, virga notu relativně vysokou, t. j. nízkou anebo vysokou vzhledem k notám předcházejícím a následujícím. Ve skupinách notových rozhodttje o tvaru not jejich vzájemný vztah bez ohledu na noty, které předcházejí anebo následují. Ve skladbách syllabických bývá virga pravidelně nahrazována čtvercem (punctum quadratum). Doklady řečeného podává téměř každá strana v Graduale Romanum.
5.	Že rozšířený počet modú čili církevních tonin zredukován jest v ed. vat. opět na osm, že zmizely obvyklé reperkusse, že klíč F na druhé linii objevuje se v této edici jako klíč C na linii čtvrté, že v psalmodii převládá tonus ferialis atd., jsou odchylky samy sebou tak patrné, že jich netřeba zvláště zmiňovati.
Prve než promluvíme o přednesu chorálu, odpovězme si na otázku :
II. Které jsou nezbytné podmínky správného přednesu chorálu? Abychom chorál správně přednášeli, jest nám 1. studovati text, a to