38	CYRILL	XXXIX.

Státní Subvence. Péčí pražského hudebního
referátu obdržela Ceská Filharmonie pro rok 1913 mimořádnou subvenci 3000 K a Hudební Budeč v Praze 500'K, lounská Filharmonie 1000 K, konservatoř hudby 134.000 K, prof. Trneček podporu na vydání školy pro harfu.
*'7 První cenu 10.000 K, kterou k svému stoletému jubileu vypsala c. ]t. společnost přátel hudbv ve Vídni, obdržel Karel Procházka za kantátu »Jarní píseň« pro sola, sbor a orkestr.
C. k. vyšší státní reálka v Nové Pace
pořádala v sobotu dne 22. února 1913 akademii ve prospěch rCeslcé zemské komise pro ochranu dítek a péčí o mládež v Praze.« Na programu byly sbory Smetanovy, Dvořákovy, Nešverovy a Novákovy, mimo to hrál některé věci studentský orchestr.
"'` Tomášská škola v Lipsku, jejímž nej‑
slavnějším kantorem byl veliký Jan Šebestián Bach, slaví 7001eté výročí svého trvání.
n Největší varhany na světě má po požáru
roku 1906 nově zbudovaný chrám sv. Michala v Hamburku o 163 rejstřících. Stavěla je firma E. F. Walcker v Ludwigsburku. Varhany jsou elektro-pneumatické. Z těchto 163 rejstříku jest na kruchtě nad hracím stolkem umístěno 141 ; ostatních 22 (14 v manuálu a 5 pedálových) jest vzdáleno od hlavního hracího stolku 60 metrú ve zvláštní skříni se žaluziemi a dají se ovládati bud z V. manuálu hlavního hracího stolku nebo od zvláštního, vedlejšího hracího stroje. Každý z pěti manuálu svojí disposicí tvoří pro sebe samostatné varhany určitého rázu; v pedálu jsou ruzné druhy rejstříku od 32' principálu až 1' flétně. Cínu nešetřeno ; jen 114 rejstříku jest z 141otového cínu, 5 z 151otového cínu. K dřevěným píšfalám použito kanadského dřeva > Carolina Pine,. I. manuál má 25 rejstříku, li. manuál 26, 111. man. 24 jazýčkových rejstříku, IV. man. 28 labiálních, V. man. 22 se samostatným pedálem (Fernwerk), v pedálu 38 rejstříku. Na hracím stole je 207 rejstříkových kolíčkú a 828 kombinačních knoflíku, vše účelně a logicky a přehledně sestaveno. Ve vnitřním stroji jest 10.141 kontaktu, 49 elektrických relais s 920 magnety, 60 km drátu. Pedál má klaviatury C-c,; manuály Gcl. Disposici rejstříkovou předepsal Alfred Sittard, varhaník tamějšího ltostela. Dle Gr. Rundschau )
BIBLIOGRAFIE
Jos. V á c 1. V a c e lc, Sarabanda pro violoncello a klavír op. 28, Kutná Hora 1913. Part violoncellový opatřen jest vzorným prstokladem pro hráče méně dovedné. Melodie vkusná, podepřená účinnou harmonií v klavíru.
J . B. T h i b e a u t, La N otation musicale, son origine, son evolution (Notopis, jeho
původ a vývoj), Petrohrad 1912. Je to přednáška autorova, kterou měl v konservatoři tamější, a přílohou její jest 17 zdařilých snímku.
„The Westminster Hymnal”. Tak se na‑
zývá z p ě v n í k (v druhém, rozšířeném vydání) schválený biskupy a arcibiskupy církevních provincií: Westminster (Londýn), Birmingham a Liverpool, t. j. Anglie a Walesska. Tento zpěvník je nový pokus zavésti jednotu do kostelního lidového zpěvu. Měli sice katolíci angličtí již dříve sbírku kostelních písní approbovanou biskupy, ale přes to bylo několik zvláštních zpěvníčku se zvláštními písněmi. — Vy-dání nového zpěvníku s notami (veliká osmerka, XIV., 416) obsahuje 250 anglických písní a 13 latin‑

skýckr zpěvu (na př. Stabat mater, Vexilla Regis, Victimae Paschali, Veni sancte Spiritus, Ave verum, Pange lingua, Adorate, Lauda Sion, Ave maris stella, Dies irae, Te Deum). Pro mnohé z anglických písní a pro některé z latinských zpěvu jsou podány dva nápěvy. Všechny nápěvy mají doprovod. Zajímavo, že tu nacházíme nápěv (druhý nápěv k hymnu: Ave maris stella zkrácený), na který se tu a tam zpívá svým textem málo doporučení hodná píseň: Vesele zpívejme. Na konci knihy je alfabetický rejstřík, ve kterém se udávají autoři textu i nápěvu. Jako pramen zmíněného nápěvu se udává: Leisentritt, Gesangbuch (1567). Hudbu obstaral Richard R. Terry, varhaník a ředitel kúru při kathedrále Westminsterské. Povahu nového zpěvníku vystihuje ve své předmluvě takto: »Sbírka obsahuje také všecky nápěvy, jichž se užívalo mezi anglicky mluvícími katolíky. Některé z těchto nápěvů jsou dobré, jiné jsou indifferentní a některé jsou špatné Jelikož však posledně jmenované se pojily — aspoň po celé jedno pokolení — k tolika svatým životúm, nezdálo se býti vhodným je vym~-titi. Z té příčiny byly podrženy, ačkoliv z důvodu hudebních anebo vzhledem k umění by se jich po držení nedalo ospravedlniti.« Pro tento konservatismus a z jiných duvodu byl zpěvník podroben dosti přísné kritice. Vydáním tohoto zpěvníku,s tak píše v Tabletu (29. června 1912) jistý kritik, »jsme do-spěli o krok dále; máme nový zpěvník, z něhož múžeme vážiti lepší nápěvy, avšak jsme ještě daleko od cíle, abychom měli zpěvník který by mohl býti po-važován za konečný a hodný bezpodmínečné autorisace.« »The Westminster Hymnal« byl vydán firmou R. Fx T. Washbourne, 1, 2 Ft 4 Paternoster Row, London, a stojí tři a púl' šilingu v anglických peně‑
zích (asi K 4'20).	Bernard t eli řek,
Z REDAKCE A ADMINISTRACE.
P. T. pp. abonenty prosíme, aby lask. neobtěžovali si minulý ročník přehlédnouti a případné urgence nejdéle do 1. března t. r. nám zaslali. Po tomto dni bude lze žádaná čísla jen bez příloh a za náhradu expedovati. Kdo snad by nadále časopis náš snad odebírati nemínil, rač nám lask. dopisnicí oznámiti, abychom po tomto čísle mohli přesně náklad stanoviti.
]. Za arcidiecesi olomouckou vstoupil do„redakčního sboru vldp. Adolf Parma, f a r á ř v R e š o vě (Rescheu) na Moravě. Jemu budtež zasílány všechny zprávy týkající se círk. hudby v diecesi olomoucké. Pan farář jest znám po Moravě smyčcovým kvartettem, jehož jest vůdcem.
2.	Sychrova dvojhlasá mše part. 0 19 str.)
„Prosba k českým patronům” bude přílohou
až k číslu 3.; tisk její se opozdil.
3.	Redakce žádá všech odb ěrat e lu, aby na lístku s ní sdělili, jakého druhu skladbu a ke kterým úkonům círk. by si přáli, aby byla zdarma vydána jako příloha »Cyrilla«. Redakce chce vyhověti všem p o t ř e b á m chrámové hudby !
Pan K v L. Responsoria Mittererova k temným hodinkám Svatého týdne jsou pro 4 mužské hlasy ; máte-li jen trochu dobrý mužský sbor, nemůžete lépe voliti, než právě Mitterera.
Pan B. v K. Zpěvy ke čtyřem zastavením na Boží Tělo nedoporučuji chorální, poněvadž venku by ztrácely na jemnosti a propracovanosti. Lépe vzíti tyto antifony pro smíšený sbor, nebo i jednohlasé s průvodem instrumentálním; při tom připomínám, že se hodí nejlépe pro venek dechová harmonie, nikoliv smyčce. Nezněl by špatně c h l a p e c k ý sb o r jednohlasý s průvodem orchestrámím.