XXXVIII.	CYRILL	155

Z pouhého řemesla vyvinulo se varhanářství v pravé umění, zajisté teprve časem, zvláště když akceptovalo nové vynálezy jinde v tom oboru učiněné. Tehdy také možno již poukázati na muže v umění tom zvláště vvnikající. V první řadě stojí ovšem Jáchym Rudner z Budějovic, jenž dokončil r. 1567 stavbu velikých varhan Ferdinandových. Jsa hotov s prací na hradě, usadil se Rudner trvale v Praze, kdež koupil si r. 1574 vinici a dům. R. 1575 byl za svoje veliké dílo od cís. Rudolfa II. povýšen do stavu šlechtického. Měl 3 syny, z nichž asi nejstarší Albrecht věnoval se umění svého otce a pracoval v Praze od r. 1580, koupiv si tam rovněž dům r. 1587. Jemu svěřena oprava varhan svatovítských, s jakým výsledkem, bylo již dříve naznačeno. Jinak byl tento Rudner znám jako dovedný varhanář. R. 1581 poslali mu až z Prachatic varhany k opravě.') Z jiných pražských varhanářů vynikl později hlavně Jeroným Artman, měšfan malostranský, jenž postavil varhany v kostele sv. Benedikta na Starém městě r. 1654 a nak zmíněné již varhany v Mladé Boleslavi r. 1657.) U Artmanna vyučil se v umění varhanářském Jan Jindřich Mundt z Kolína nad Rýnem pocházející a potom v Praze se usadivší. Hlavní dílo Mundtovo byly varhany v kostele týnském, jež zhotovil r. 1671. Měly 2 manuály a 32 rejstříky, z nich 3 vedlejší. Kromě těchto varhan postavil Mundt i varhany pro kostel sv. Mikuláše na Starém městě r. 1685.") 0 některých varhanářích z Prahy byla již dříve učiněna zmínka; zde možno poukázati ještě na varhanáře Pavla Rosola, měšfana novoměstského, jenž zhotovil varhany v Německém Brodě r. 1641 za 1073 zl. a Lukáše Michálka, od něhož postaveny varhany v kosťele jakubském v Kutné Noře r. 1679 za 500 z1.') Z varhanářů venkovských dlužno zmíniti se především o rodině varhanářů Vladyků v Kutné Hoře. Uvedený již varhanář a varhaník Jakub Vladyka mě1 syna Buriana, jenž věnoval se řemeslu svého otce, vyučiv v něm i syna svého Jana, jenž r. 1575 přestěhoval se do Němec.') Z dalších varhanářů možno upozorniti ještě na Michala Boudu z Poděbrad, jenž byl povolán až do Chocně, aby tam postavil varhany r. 1675 a pak na loketského varhanáře Abrahama Starka, pracujícího i pro kostely pražské (dominikánský a svatojakubský).')
Zvláštní odbor varhanářů tvořili výrobci positivů a regálů, zvaní »i n s t r u m e n t á ř i«. Z pražských instrumentářů zaznamenán Bartkovský (1587) a V. Ficka (j 1605). »Instrumentářem« byl asii mnich Jakub ze Strahova, jemuž král Ferdinand r. 1540 dovolil cestovati beze cla i mýta s varhanami, jež vyráběl.')

e
DIREféTAR.

NA BOŽÍ HOD VÁNOČNÍ při p ů l n o č n í m š i s v. z p í v a n é jest introit »Dominus dixitt, graduale »Tecum principium«, offertorium »Laetentur coeli« a communio »In splendoribus«. (Viz »Graduale parvuma str. 13.) — O m š i v e 1 k é čilí slavné jest introit »Puer natus est«, graduale aViderunt omnes«, offert. aTui sunt coeli« a communio »Viderunt omnes«. (Gr. parv str. 21.)
O SV. ŠTĚPÁNU intr. »Etenirn sederunt«, grad. »Sederunt principes«, offert. »Elegerunt apostoli«, com. »Video coelos«.
NA NOVÝ ROK 1. ledna 1913 jsou až na »alleluja při graduale- všechny proměnlivé části jako při velké mši sv. na boží hod.
ZJEVENÍ PÁNĚ (sv. Tří králů) 6 ledna. lntr. »Ecce advenit«, grad. »omnes de Saba venient«,
t) Ib. 554 n. Srv. Pam. arch. XXIV, 448.
2)	Srb-Debrnov: Děj. hudby v Č. a na Mor
Pam. arch. I. 108. Srb. 1. c. 180.
') Pam. arch. III 245, VI 268.
5) Winter. Řem. a živn. XVI. v. 556 n.
a Method VII 63. Pam. arch. 131. Srb ib. 7) Winter !. c 553, 556 n.

offertorium »Reges Tharsis«, communio »Vidimus stellam «.
DEVÍTNÍK (Septuagesima) připadá v r. 1913 na 19. ledna; tu není Gloria; místo »Alleluia« jest po graduale f r a k t u s, na který se od této doby nesmí zapomínati; Kredo jest.
1 O NEJSV. JMÉNU JEŽÍŠ (20. ledna) jest po graduale »Salvos fac« traktus >Domine Deus» a alleluja se vynechá. Dne 26. ledna jest první ne-děle po Devítníku (S e x a g e s i m a) ; Gloria není, Kredo je. Dne 2. února připadá druhá neděle po Devítnílu (Q u i n q u a g e s i m a), bez Gloria s Kredem. H r o m n i c se slaví až v pondělí, 3. února, p o p e l e c S. února ve středu. Půst (Quadragesima) začíná již 9. února. I o vánocích při zpívaných mších platí nařízení o latinském textu liturgickém.

180. Bareš: Liter. kůr v Mi. Boleslavi 13 n.