XXXVIII.	CVKILL	143

I	RUZNÉ ZPRÁVY.
Diecesní Jednota Cyrillská v Čes. Budějovicích se ustavila na sjezdu cyrillském v Pisku. Předseda jest kanovnik, rektor bisk, kněžského semináře K. B o č e k ; zástupcem nejd. b. Ordinariátu ustanoven kanovnik K B r e n n e r; do výboru zvolení : dr, Poustka, prof. p astorálky, prof. S t r i d 1, katech. Rlirský, Jarka a Hartl, řed. a skladatel Jeremiáš. řed. asktadatelVymetal, p.Šubert, docent chorálu.
* Rorátní mše sv. (Missa Rorate) jest dovolena po celou dobu adventní vyjma Štědrý den v celých Cechách. Mše z p í v a n á má GI., Credo, jedinou orací, prefaci mariánskou a tedy i mariánské Ite (též mariánské Gloria). Mše sv. t i c h á jest bez Glori= !mimo soboty) a bez Kreda. Při z p í-v a n é mši rorátní, tedy o nedělích, jest zpívati 1 a t i n s k ý t e x t (Rorate coeli) ; při tichých se zpívají rorátní a adventní písně; existují v různých vy-dáních. Po ti•etí neděli adventní je čtvero suchých dní (středa, pátek, sobota). Jaké se zpívají proměnlivé části mešní v době adventní, viz v listopadovém čísle Cyrilla= r. 1911 a v Graduale parvum!
Státní zk0u7,ky z hudby na středních školách a ústavech učitelských v Praze lze zpěvu, ze hry na housle, klavír a varhany, konati se budou ode dne 9. prosince 1912 v budově c. k. učitelského ústavu v Panské ulici Zádosti za připuštění ke zkouškám řízeny buďtež na ředitelství c. k. komise pro zkoušky z hudby v Praze IV. (c. k. místodržitelství, c. k. hudební referát).
* Ředitelem kuru ve Staré Boleslavi jmenován J. Klazar, absolvent varhanické pražské školy a žák řed. Pilaře z Hořic.
* Oratorium ,Job" mistra Nešvery bylo provedeno 17. listopadu v Olomouci Dle »Našince« ne-stála prý tato reprodukce na výši. Sborová část díla Nešverova vynil<á nad orchestrální. Ze solistú uchvátila sl. Fialová. Autor byl předmětem srdečných ovací.
* Mistr Josef Hešvera byl vyznamenán v den svých sedmdesátých jmenin řádem Františka josefa. Náš časopis bvl prvním, který přinesl studii o jeho skladatelské činnosti a přílohou zase autograf jeho krásné vokální skladby Ave Maria jejíž první provedení bylo svěřeno řed. Vymetalovi při cyrillsl<ém sjezdu v Písku. Redal<ce přeje jubiláru-skladateli, aby se tešil zdráv dlouho z ovoce své činnosti, tak veliké v každém oboru církevní i světské hudby.
*Ředitel a skladatel Alois Lad. Vymetal v Písku obdržel na doporučení nejd. p. biskupa monsg. Hůlky papežský řád ,.bene m e r e n t i« za svou neúnavnou činnost jako ředitel kuru a zvláště za skvělé výkony při I. cyrillském sjezdu diecese budějovické. Jest u nás prvním ředitelem kůru, který takto byl vyznamenán. Tyto dny připial oslavenci řád p. monsg. Pixa, děl<an v Písl<u.
* Edgar Tinel, ředitel konservatoře hudby v Bruselu, zemřel ve věku 58 let. Narodil se r. 1854 v Sinay, byl žákem Gevaertovým, jehož se stal i jako ředitel nástupcem. Vynil<l jako znalec řeholního chorálu, virtuos na varhany a skladatel duchovních děl (oratorium Sv. František, Te Deum). O jeho činnosti více přinese náš časopis z odborného péra v čísle příštím.

* Bachovy duchovní kantáty provedeny byly 20. listopadc< Hlaholem, pod taktovkou Křičkovou za účinkování M. SchrShcové, B. Tůmové, V. Šindlera, V. Chmela, inspektora Kličky a Čes. Filharmonie s úpiným zdarem a porozuměním pro velikolepý styl Bachúv. I . A c t u s t r a g i c u s (Boží čas věru nejlepší čas) v úpravě Schreckově s průvodem fléten, kontinua a gamb jest smuteční kantátou z doby mistrova mládí, hlavně na biblická slova. [I. S námi buď, neb již se připozdívávúpravě Felixe Mottla Ive vydání Breitkopfově č. 6.). Komponována r. 1736, líčí tesknou náladu cíuše, vzbuzené obavou, aby Kristus ji neopustil, Když by se připozdilo a den života se nachýlil ke sklonku. Přimyká se tím na evangelium velikonočního pondělí, jež líčí, jak Kristus provází učedníky jdoucí do Emaus. Obsahuje smíš. sbor, arii altovou, chorál v sopránu, recitativ v bassu, arii tenorovou a končí čtyřhlasým chorálem. 111. Kdo v Bohu má s v é p o č í n á n í dle úpravy M. Regera (Breitkopf č. 93.) z r. 1728 jest parafrází chorální melodie a počíná po krátkém úvodu polyfonním čtyřhlasým sborem, jenž vystřídán jest recitativem a chorálem v bassu; po něm následuje arie tenorová, duetto sopránu s altem, recitativ a chorál v tenoru, arie sopránová, která jest uzavřená čtyřhlasým homofonním chorálem. IV. »Nastává spása a síla a vláda, v úpravě Sclireckově (Breitkopf č. 5Q) z r. 1740 velikolepým dvojsborera na biblická slova apokalypse. Ceský text ke koncertu pořídil sám sbormistr Křička a K. V. Cervinka. Hlahol podjal se záslužného a pracného úl<olu, seznárniti nynější generaci s Bachovými kantátami. Zajisté bude po-I<račovati v tomto směru a o příštím roce provede i Bachovy pašije.	U. (J•
* Die Geheimnisse der Messe. Ein geistliches Festspiel, ůbersetzt von Dr. Richard von Kralik. Calderonova společnost v Berlíně dávala pod protektorátem J. V. císaře Františka Josefa I. při eucharistickém kongresu ve Vídni 13. a 14. září 1912 Calderonovu duchovní hru »Tajemství mše sv.« Hudbu k ní komponoval sám překladatel. Učinkoval mimo činoherní společnost berlínskou smíšený sbor, chlapecký sbor katol. spolku mladíků .,Maria Hilf« a v orchestru členové c. a k. dvorní opery. Osobami vystupujícími jsou : Kristus, Moudrost, Nevědomost, Adam, Mojžíš, sv. Jan Křtitel, sv Jan Evang., Šavel-Pavel, Symbol pohanství, Starého zákona a anděl. Dále Panna Maria, archanděl, sbor andělu, apoštolů a lid Calderonovy -Autos sacramentales« jsou nejen nejkrásnějšími květy španělského umění dramatického, nýbri zároveň nejskvělejšLn vyznáním víry v K r i s t a; snoubí se v nich náboženství s uměním k nejvrcholnějším dojmům. Tajemství víry jsou v nich znázorněna obrazy, parabolami a příklady. — Každá ze 73 jeho > Autos« jest »božskou komoidií« uměleckého vzmachu, dramaticky napínavou až do posledního slova, a přece všude založenou na katolických dogmatech. Zvláště to platí o eucharistické hře »Tajemství mše sv.«, v níž symbolicky se před-vádějí posluchači jednotlivé části mešní a jež při samé hře vykládá zosobněná Moudrost Nevědoinosti. Kristus na scéně povznáší, zvláště tehdy, když ustanovuje Nejsv. svátost oltářní. Část scénická dustojně doplňuje básnický recitativ na jevišti a zpěvy sborové za scénou. Kdo viděl na jevišti výklad mše sv. a slyšel průvod slovní a zpěvní, jak jej představuje dle Calderona berlínská společnost, nikdy nezapomene tohoto hlubol<ého dojmu. Bylo by radno, pořídit umělecký překlad Calderonovy hry a jejím uměleckým předvedením vysvětliti a znázorniti českému člověku obět eucharistie, aby 1< ní více přilnul a zamiloval si ji. Činíme přímý