126	CYRILL	XXXVIII.

Byly tedy oba nástroje již v druhé polovici XVI. století ve všech vrstvách obyvatelstva neobyčejně rozšířeny. Jest jistě známkou veliké populárnosti, zvláště regálů, že staly se pro svůj podivný tón přímo příslovečnými. Tak Blahoslav ve své Muzice (1569) přirovnává hlas huhňavých zpěváků ke zvuku regálu.') »Varhany« zcela zvláštního druhu byly, jak Dačický uvádí, na věži kostela sv. Jakuba v Kutné Hoře nad zvonem Orlem. Byla to nejspíš zvonková hra, jež opatřena jsouc klávesy, mohla se aspoň v tom dosti podobati varhanům. ')
Záhy však, již na počátku XVI. stol., hrávalo se na positivy i regály i v k os t e-1 í c h při mších vedle varhan obyčejných. A právě první zpráva, v níž název regál se objevuje, týká se regálu užívaného v kostele. Jest to zmínka k r. 1521 o regálu, na nějž se hrávalo v chrámu týnském při slavných mších.`)
Že zvyk užívati nástrojů těchto v kostelích ani později nezanikl, nýbrž spíše se rozšířil, možno uzavírati z toho, že varhánky takovéto stávají se předmětem zobrazování v kancionálech Tak dvě zachovaná vyobrazení, jichž původcem je Fabián Pulér představují, jak již dle způsobu provedení vidno, positivy v kostelích užívané. Jeden obrázek namalován jest v latinském g r a d u á 1 u m e t r o p o 1 i t n í h o c h r á m u z r. 1552 na istu 18. dole.) Varhánky tu zobrazené vykazují všechny znalty, jež nástroje pod jménem positivy známé měly. Píšfaly, z nichž přední řada viditelna, zasazeny jsou v dřevěné skříni, s níž přímo spojena i úzká klaviatura. Oba měchy upevněny v zadu, celý pak nástroj spočívá na podstavci patrně kamenném (v originále bílém). Již tím, že za podložku positivu použito místo stolu v domácnostech obvyklého podstavce z kamene, naznačeno dosti jasně, že pod positivem zde zobrazeným nutno představovati si nástroj pro kostelní hudbu určený. Na to poukazují i postavy andělů, z nichž jeden hraje, druhý pak tahá mu měchy. Druhá drobnomalba téhož illuminátora v k a n c i o n á l u ž 1 u t i c k é m z r. 1558 (fol d. IV) jest s prvním obrázkem v koncepci totožná.`) I zde hraje anděl na positiv, při čemž druhý mu čerpá vzduch; rovněž podstavec positivu namalován kamenný. Vážnost prostředí akcentována kromě postav andělů i klečícími osobami dárců na opatřzní tohoto kancionálu. Jen provedení je v celku jednodušší.
V témž rukopise použito positivu i jako znaku
varhaníků (na listu s XVI), ovšem jen ve sche‑
matickém provedení bez měchů a bez pod‑
..	l L
-	stavice. Vedle kartuše s positivem klečí muž
s černým pinovousem s podpisem »Wondřej *-	warhaník« ; také jeden z donátorů tohoto kan‑
w	Y	cionálu. `)
p	Ještě t později nalezne se leckde zmínka
Y ~• `"
 W . o positivu neb regálu v kostele. Tak v Krá lové Hradci žádá arciděkan městskou radu, aby se hrálo v kostele i na positiv (»instru‑
~. ment«).') V Kolíně byl na kruchtě veliký regál až do r. 1606. Pak tam dány nové var-hany.') V Mladé Boleslavi spraven byl roku
.	""	1657 starý regál, jenž prý na kůru tamějšího
literátského kostela již odedávna stál, a udělán
Miniatura z lat. graduálu metropol. chrámu.	z něho malý positivek s malou oktávou. )
(Z rukop. knihovny kapitulní v Praze, P10.)	Přes všeobecnou rozšířenost a oblíbenost
těchto odrůd varhan neutvořily se zvláštní
') O. Hostinský: Jan Blahoslav a Jan Josquin, s. 34: »Též pouštěním hlasu drobet skrze nos, tak aby přihuhňávati se zdál, jako jsou někteří Ítakozili dělávali k regálu (kterýž téměř k kočičímu nápodobný zvuk vydává) se připodobňujíce«.
z) A. Rezek: Paměti Mik. Dačického z Heslova I. 102. Srv. Ambros: Gesch. d.Mus. Il, 208.
~3) »Tu pak slavná mše na diškant, varhany, regály	F R B V[, 306 b, srv. nahoře s. 16, p. S.
4) Knihovna kapitulní, sign. P 10. Srv. Ant. Podlaha: Knihovna kapit. (Soupis pam. um. a hist., Hradčany II, část 2., s. 235 n.)
y) Kancionál ten uložen na radnici ve Žluticích. Srv. Zeitschrift des nordb&hm. Gewerbemuseums, Reichenberg I. ročník, 1906, Jos. Kubina: Luditzer Gradualbuch s. 107 sq. Reprodukce tamtéž roč. 11., s. 31, obr. 4, Pam. arch. III, 251.
Kubina I. c. I, 111. II 30. Pam. arch. 1. c. 253.
K. Vl. Zap : Bisk. chrám sv. Ducha v Kr. Hradci, pam. arch. III,180, Tadra, Pam. Hlah. 1886, s.46. s) Paměti král. města Kolína, ČČM 1848, 520.
9) Fr. Bareš : Literát. kůr v Ml. Boleslavi, s. 14.