118	CYRILL	XXXVIII.

EME

Provinciál redemptoristů P. W e i n m a n n z Vídně mluvil o vý zn a mu m e š ní a eucharistické písně v duchovní správě.
Žádá, aby při tiché mši sv. více se Užívalo m e š n í c h p í s n í, jejichž text odpovídá jednotlivým částkám liturgie. Akcentuje příkaz, aby aspoň po pozdvihování sloky měly ráz eucharistický. Chce, aby spolky katolické zpívaly více náboženské písně, což by hlavně u nás se doporučovalo v Cechách, kde by v různých jednotách tovaryšů atd. místo kupletů a divadel více se pěstovala kostelní píseň a tyto jednoty v kostele na-stoupily místo bývalých bratrstev literátských.
Velmi však nešfastný passus v řeči P. Weinmanna byl o písničce »Hier liegt vor deiner Majestát«. Při její glorifikaci bylo znáti i nevoli mezi posluchači. Se stanoviska hudebního přece nelze žádat, aby čtyřhlasně myšlená píseň s různými imitacemi se zpívala jednohlasně lidem! Dnes jsme trochu již dále, než abychom chtěli při eucharistickém kongresu slyšet chválu na odbyté pjěci. Píseň tato, již nazývají Němci »Deutsche Singmesse« má i to neliturgické pozadí, že se j í velmi hojně užívá při z p í v a n ý c h mších, čímž přímo se jedná proti předpisu o officielní latinské řeči, nařízené pro kantáty.
Řečník se též zmínil o novém německém zpěvníku arcidiecese pražské »M a n n a« a vytýkal hned malý počet písní, snad proto, že tam schází jeho zamilovaná písničl<a. Zpěvník ten obsahuje tak veliký materiál písňový, že úpině postačí pro všechny potřeby chrámové. Kéž by jen se všude všechny písně z něho zpívaly! Při této příležitosti můžeme sděliti s veřejností, že vrchním redaktorem »Manny« by1 kanovník pražský Glossauer, hudebními pak redaktory prof. Bezecný a Springer, hudebním rádcem a kritikem opat Albán Schachleitner. Tito mužové snesou zajisté nejostřejší posudek, ale posudek věcný a odborný.
Dr. Richard von Kralik poslal svou řeč »Instrumentální hudba p ř i b o h o s 1 u ž b ě«, kterou přečetl kanitulár Bayer.
Dr. Kralik jest znám jako veliký znalec instrumentální hudby a jako esthetik. Než je tu otázka jiná. Bylo vůbec třeba při tak officielním projevu, jakým byl s v ě t o v ý kongres, nějaké ochrany a propagace instrumentální muziky? Jest instrumentální hudba v Motu proprio Pia X. na p r v n í m místě postavena jako normativní hudba a zákonitá pro celý katolický svět ? Bylo třeba sháněti argumenty pro ještě větší pěstění toho, co dnes vlastni hudbu církve, to jest chorál, neustále a všude zatlačuje v Rakousku do pozadí a bylo třeba fedrovati druh hudby, kterému nikdo neubližuje?
Proč nebyla přednáška o c h o r á 1 u, který jest přes všecky dekrety Popelkou, proč se nejednalo o intencích sv. Otce, který si přeje, aby edice vatikánská pronikla co nejdříve do všech vrstev věřících? Tato poslední otázka byla na rtech všech hudeb - níků, kteří to poctivě smýšlejí s církevním zpěvem. Podepsaný se ptal jednoho pána u předsednického stolu, proč chorál tak na kongresu zastrčen, i bylo mu odpověděno, že =přednáška o chorálu od ústředí nebyla žádána«.
Praktického rázu byla přednáška benediktina P. M i c h a l a H o r n a o povznesení církevního zpěvu v Rakousku. Žádá napřed pro umělce chleba, systemisaci míst ředitelů kůru, a pak samo přijde již umění. Řečník již před tím uveřejnil o témže předmětu staf v »Gregorianische Rundschau«. Pendantem k ní byla slova Hor-nova ve Vídni. U nás otázkou tou již dlouho a s úspěchem se zaměstnává O. J. C. více v soukromí a od případu k případu jednajíc, než na veřejném tržišti novinářském. Se stoupáním příjmů musí ovšem se zlepšiti i kvalita produkcí.
Č e s k á s e k ce zařadila do přednášek svých podepsaného studii »E u c h a r i-s t i e v č es k é h u d b ě.« (Otištěna v »Čechu«.)
Pro informaci otiskujeme program církevní hudby při kongresu z >Greg. Rundschau«.
U SV. StěpáIIa. Ve středu dne 11. září večer po kázání: Mozart, »Ave Maria<,; Schubert, »Tantum ergo«. —Ve čtvrtek dne 12. září při pontifikálce Weirich, »Ecce sacerdos« ; Palestrina, Missa »Assumpta est«; proměnlivé části ze mše Cibavit, chorál ed. vat.; po offertoriu motetto »O salutaris« od Pierre de la Rue. — V pátek dne 13. září při pontifikálce : Witt, » Ecce sacerdos« ; Bruckner, mše z E moll, introit a kommunio ed. vat., graduál »Oculi« a offert. »Sacerdotes«, od J. von Woss. Večer »O salutaris« ; Bischoff, »Tantum ergo«. — V n e d ě I i dne 15. září, v 8 hod. Od Weiricha introit, kommunio a mše »St. Josephi«, Graduále »Oculi« od Preyera, Offt. »Sacerdotes« od Greitha. Při prúvodu střídavě dva sbory s prúvodem dechú »Adorate«, »Oesca viatorum«, »Lauda Sion«. P. O.