116	CYRILL	XXXVII.

jeme na místo dobrého zavésti lepší. Na pocitu této povinnosti jsou za všech časú a ve všech oborech vyvolány reformy. Veliké reformy přísluší státu, zemi, menší společnosti, vnitřní reformy každému člověku. Důvěrné sblížení s uměním vyžaduje mnoho hodin klidu a zajištěné existence, tedy dvojího dobrodiní, jehož společnost naše právě těm nerada zjednává, kdo pro ni pracují. — Ale události se rozvíjejí dle zákona neúprosného osudu, nic nedovede zastaviti nevyhnutelný pokrok a já věřím, že jedenkráte nastane den, kdy ve společnosti lépe uspořádané než je naše, každý v pokoji bude moci okoušet ovoce svého tvoření. A tenkrát bude v pravdě umění pro všechny.«
Ředitel kůru B o h u m i l K a š p a r podává na to praktické pokyny o varhanách a podepsaný několik zbylých minut má čest mluviti o »Cyrillských snahách«. Zajisté nejlépe tyto snahy realisovány byly založením » D i e c e s n í Jednoty C y r i l l s k é«, pro Budějovice. Při schůzi vzletně mluví ředitel a skladatel B. Jeremiáš z Budějovic o řediteli varh. školy Fr. J. Skuherském, který zemřel v Budějovicích a předstihl jako skladatel a hlavně theoretik značně svou dobu; činí provolání, aby mu zasazena byla deska na domě, kde zemřel a sbírán byl materiál životopisný.
Monsg. W iinsch děkuje vroucími slovy všem, kdož měli o sjezd a tak skvělé jeho uspořádání zásluhy; zvláště projevuje dík J. biskupské Milosti; p. purkmistrovi a slavné městské radě za propůjčení zasedací síně městské radnice a blahovolné přijetí a uvítání účastníků sjezdu; p. místodržitelskému radovi Frenzlovi, který jako zástupce vlády, účastnil se sjezdu a ve všem vyšel laskavě vstříc, panu kons. radovi a děkanovi Pixovi za pohostinství a sympatie ke sjezdu, řediteli internátu při lesnické škole b. notáři Šimkovi, za ubytování bohoslovců, dále všem řečníkům, ředitelům kůru, varhaníkům, učitelům hudby, kněžím, všem pěstitelům círk. zpěvu, kteří v tak hojném počtu přišli. Největších ovšem zásluh si dobyl pan ředitel a skladatel A. L. Vymetal se svým výborným pěveckým sborem a varhaníkem Hruškou. Pan ředitel obstaral s redaktorem »Cyrilla« laskavě veškery přípravy ke sjezdu, měl na starosti uspořádání koncertu před sjezdem, veškeré technické obtíže diplomaticky dovedl odstraniti a svými uměleckými produkcemi podal účastníkům příklad vzorné církevní hudby. Sbor jeho honosil se detailem v propracovanosti, pevnou, neomylnou intonací, vzletem v předtresu, krásou i sytostí zvukovou. Když za nadšeného souhlasu přítomných projevil místopředseda 0. J. C. dík p. řediteli Vymetalovi, ukončil předseda sjezdu, městský rada Bušek, za povznášející nálady jednání sjezdová.
O páté hod. byla z á v ě r e č n í p o b o ž n o s t y děkanském kostele, jež věnována byla úctě mariánské. Jako vzor lidové pobožnosti byly bohoslovci v presbytáři předneseny české lidové mariánské nešpory prof. dr. Hejčla (vyd. »Ed. Cyrill«), jež pro svoji rhytmiku, básnickou dikci a přiléhavost slova ke vzorcům žalmovým edice vatikánské nabyly laskavého přijetí u přepiněného kostela, účastníků sjezdu a domácích věřících. Bylo to první provedení těchto nešpor, jež mají býti předmětem odpoledních pobožností po našem venkově a mají vystřídati čtvery dovolené lítanie. Kéž by duchovní správcové chopili se této výborné pomůcky k šíření mariánské úcty a připoutali lid účastí při zpěvu žalmů o nešporách opět k odpolední návštěvě kostelů. Nešpory zpívaly Češi od jakživa, i katolíci i utrakvisti i Čeští bratří. Nuže, obnovme tento starobylý krásný zvyk a zaveďme Hejčlovy nešpory všude!')
Před nešporami zpíval Vymetalův sbor J. B. Foerstera »S t a b a t Mater« s průvo‑
dem varhan, skladbu to dýšící něhou a vřelostí, jaká jest jen Foersterovi vlastní. Přítmí
gotiky a splet žebrová v prostoře chrámové, jíž zněl hymnus o bolesti Matky Páně, jen
leště více zvyšovalo náladu a dojem skladby. Potvrdilo se naše mínění, že Foersterovo
»Stabat« nejlépe působí v kostele za průvodu varhan a že za průvodu orchestru
v koncertní místnosti se stírá jeho pel. Přidáno bylo pro dvojsbor napsané a jako
autograf v » Cyrillu < vydané N e š v e r o v o »Ave«. Píseckému sboru bylo svěřeno prvé
provedení skladby, kterou mistr napsal pro »Cyrilla« slavě své 70. narozeniny. Sjezd
cyrillský tím projevil zasloužilému našemu nestoru círk. hudby okázalý projev a hold
úcty. Po slavném požehnání, jež udělil vel. Svátostí sám nejd. pan biskup, zapěn byl
staročeský mariánský trojhlas »Zdrávas císařovno « ze speciálníku královéhradeckého.
Program siezdu byl dopiněn spontánním projevem úcty t mistru Gregorovi, u jehož
hrobu na píseckém hřbitově se sešli v úterý účastníci sjezdu cyrillského a Jednoty Hu‑
debních Stavů ; položili společně na rov skladatelův věnec a zazpívali řízením Vymeta°
`) Edice »Cyril]«; partitura byla zdarma přílohou »Cyrilla.